Справа № 320/6691/19
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2021-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про зміну способу і порядку виконання судового рішення

21 травня 2021 року м.Київ Справа №320/6691/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Головенко О.Д., розглянувши в порядку письмового провадження заяву про зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області та міського голови Білоцерківської міської ради Дикого Геннадія Анатолійовича, третя особа ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення, розпорядження, поновлення на роботі,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Білоцерківської міської ради Київської області та міського голови Білоцерківської міської ради Дикого Геннадія Анатолійовича, третя особа ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення, розпорядження, поновлення на роботі.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 22.07.2020 позов задоволено.

05.04.2021 від представника позивача надійшла заява про зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення, а саме в частині стягнення на користь ОСОБА_1 заробітної плати за час вимушеного прогулу за період з 29.11.2019 по день ухвалення рішення суду та витрати на правничу допомогу адвоката в сумі 15 050,00 грн шляхом безспірного списання таких коштів з відповідного казначейського рахунку Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради.

Зазначену заяву було передано на розгляд судді лише 23.04.2021, про що свідчить відповідний акт, який складено відділом ДЗК (канцелярія).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.05.2021 розгляд заяви призначено на 21.05.2021.

Учасники справи до суду не з"явилось, однак про час, дату та місце розгляду заяви повідомлялись належним чином, про що свідчать відповідні акти.

Відповідно до ч. 2 ст. 378 КАС України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Розглянувши зазначену заяву, суд вважає за можливе її задовольнити з урахуванням наступного.

Так, ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Білоцерківської міської ради Київської області та Білоцерківської міського голови Дикого Геннадія Анатолійовича про визнання протиправним та скасування рішення, розпорядження, поновлення на роботі.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 22.07.2020 у справі № 320/6691/19 позов задоволено, а також:

визнано протиправним та скасовано рішення Білоцерківської міської ради Київської області від 15.11.2019 № 4620-83-VII "Про дострокове припинення повноважень та звільнення секретаря Білоцерківської міської ради";

визнано протиправним та скасовано розпорядження Білоцерківського міського голови Дикого Генадія Анатолійовича від 29.11.2019 № 391-К "Про звільнення з посади ОСОБА_1 ";

поновлено ОСОБА_1 на посаді секретаря Білоцерківської міської ради Київської області VІІ скликання;

стягнуто з Білоцерківської міської ради Київської області (, 09117, Київська область, м. Біла Церква, вул. Я.Мудрого, 15) на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) заробітну плату за час вимушеного прогулу за період з 29.11.2019 по день ухвалення рішення суду;

стягнуто на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) витрати на правничу допомогу адвоката в сумі 15 050 (п`ятнадцять тисяч п`ятдесят) грн 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Білоцерківської міської ради Київської області (, 09117, Київська область, м. Біла Церква, вул. Я.Мудрого, 15);

допущено до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді секретаря Білоцерківської міської ради Київської області VІІ скликання;

звернуто до негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Білоцерківської міської ради Київської області (, 09117, Київська область, м. Біла Церква, вул. Я.Мудрого, 15) на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) суми заробітної плати за час вимушеного прогулу з 29.11.2019 по день ухвалення рішення суду в межах суми стягнення за один місяць 25 830 (двадцять п`ять тисяч вісімсот тридцять) грн 00 коп;

повернуто ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) с Державного бюджету України сплачений судовий збір у розмірі 2 305 (дві тисячі триста п`ять) грн 20 коп. помилкового сплаченого судового збору.

Рішення у справі № 320/6691/19 набрало законної сили 22.10.20120 та на виконання вказаного рішення суду Київським окружними адміністративним судом було видано виконавчий лист № 320/6691/19 від 22.12.2020.

12.01.2021 позивач з заявою про виконання судового рішення у справі № 320/6691/19, оригіналами виконавчих листів Київського окружного адміністративного суду № 320/6691/19 від 22.12.2020 та копією рішення від 22.07.2020 звернувся до Білоцерківського управління Державної казначейської служби України у Київській області (надалі БУ ДКС), однак за результатами розгляду заяви Білоцерківське управління Державної казначейської служби України у Київській області листом № 02-64/34 та № 02-66/35 від 14.01.2021 повернуло виконавчі документи без виконання.

В обґрунтування повернення виконавчих документів без виконання Білоцерківське управління Державної казначейської служби України у Київській області, керуючись п.п. 3 п. 9 «Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 (далі - Порядок №845) вказало, що боржник немає відкритих рахунків в управлінні Казначейства.

Таким чином рішення Київського окружного адміністративного суду від 22.07.2020 у справі № 320/6691/19 в частині стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу та відшкодування судових витрат з Білоцерківської міської ради залишається без виконання, у зв"язку з чим позивач звернувся з вказаною заявою.

Надаючи правову оцінку обставинам, що склались, суд виходить з такого.

Виконання судового рішення як завершальна стадія судового провадження є невід`ємним елементом права на судовий захист, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Практика Європейського суду з прав людини (справи "Юрій Миколайович Іванов проти України", "Горнсбі проти Греції") вказує, що право на справедливий суд є ілюзорним, якщо судове рішення залишається невиконаним.

З аналізу рішень Європейського суду з прав людини (остаточні рішення у справах «Алпатов та інші проти України», «Робота та інші проти України», «Варава та інші проти України», «ПМП «Фея» та інші проти України»), якими було встановлено порушення п. 1 ст. 6, ст. 13 Конвенції та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, вбачається однозначна позиція про те, що правосуддя не може вважатися здійсненим доти, доки не виконане судове рішення, а також констатується, що виконання судового рішення, як завершальна стадія судового процесу, за своєю юридичною природою є головною стадією правосуддя, що повністю узгоджується з нормою ст. 129-1 Конституції України.

Відповідно до Конституції України основними засадами судочинства є обов`язковість судового рішення (ст.129 Конституції України), суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд (ст.129-1 Конституції України).

Зазначені норми Конституції України знайшли своє відображення в процесуальному законодавстві України, а саме у ст. 14 КАС України, якою встановлено, що судове рішення, яким закінчується розгляд справи в адміністративному суді, ухвалюється іменем України. Судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Частина 1 ст. 378 КАС України встановлює, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Відповідно до ч. 3 ст. 378 КАС України підставою для, зокрема, встановлення або зміни способу або порядку виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Оскільки, вказана норма не містить виключного переліку відповідних обставин, а тому підставою для зміни чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення є будь-які обставини, що роблять виконання такого судового рішення неможливим, або ж істотно утрудненим.

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про виконавче провадження" виконавче провадження, як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб), - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

За правилами ч. 2 ст. 6 Закону України "Про виконавче провадження" встановлено, що рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів

Відповідно до п.п. 1 п. 9 Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно Казначейством України. Зазначені рішення передаються до Казначейства України виключно для виконання.

Частиною 1 ст. 3 Закону України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" від 05.06.2012 № 4901-VI встановлено, що виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, а також іншими державними органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення визначається Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845.

За визначенням, яке міститься в п. 2 Порядку № 845, боржники - це визначені в рішенні про стягнення коштів державні органи, розпорядники бюджетних коштів (бюджетні установи), а також одержувачі бюджетних коштів в частині здійснення передбачених бюджетною програмою заходів, на які їх уповноважено, які мають відкриті рахунки в органах Казначейства, крім рахунків із спеціальним режимом використання.

Пунктом 3 Порядку № 845 визначено, що рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Також, п. 19 Порядку № 845 встановлено, що безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів і їх перерахування на рахунок, зазначений у виконавчому документі про стягнення надходжень бюджету або у заяві про виконання рішення про стягнення надходжень бюджету, здійснюються органами Казначейства з відповідного рахунка, на який такі кошти зараховані, шляхом оформлення розрахункових документів.

Відповідно до п. 24 Порядку № 845, стягувачі, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів з рахунків боржника, подають до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник, документи зазначені у п. 6 Порядку № 845.

Аналіз вище наведених положень Порядку № 845 дозволяє прийти до висновку, що виконання рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів можливе лише у разі, якщо боржник за відповідним рішенням має відкриті рахунки в органах Казначейства, на які такі кошти зараховуються.

Згідно листа № 02-64/34 від 14.01.2021 Білоцерківського управління Державної казначейської служби України у Київській області Білоцерківська міська рада не включена до мережі розпорядників і одержувачів коштів місцевого бюджету, в неї відсутні розрахункові рахунки в органах Казначейства та, відповідно, - відсутні і бюджетні асигнування.

Таким чином, вказане свідчить про наявність обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення Київського окружного адміністративного суду від 22.07.2020 у справі № 320/6691/19, в частині стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу та відшкодування судових витрат, що є підставою для зміни способу і порядку виконання вказаного судового рішення у відповідній частині.

За правилами ст. 1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" від 21.05.1997 № 280/97-ВР (далі - Закон № 280/97) виконавчі органи рад - це органи, які відповідно до Конституції України та цього Закону створюються сільськими, селищними, міськими, районними в містах (у разі їх створення) радами для здійснення виконавчих функцій і повноважень місцевого самоврядування у межах, визначених цим та іншими законами.

В свою чергу, відповідно до ст. 28 Закону № 280/97 до повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад в галузі бюджету, фінансів і цін віднесено встановлення за узгодженим рішенням відповідних рад порядку використання коштів та іншого майна, що перебувають у спільній власності територіальних громад та здійснення в установленому порядку фінансування видатків з місцевого бюджету.

Статтею 51 Закону № 280/97 визначено, що виконавчим органом сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради є виконавчий комітет ради, який утворюється відповідною радою на строк її повноважень.

Згідно з ч. 2 ст. 64 Закону № 280/97 сільські, селищні, міські, районі в містах (у разі їх створення) ради та їх виконавчі органи самостійно розпоряджаються коштами відповідних місцевих бюджетів, визначають напрями їх використання.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 22 Бюджетного кодексу України визначено, що за бюджетними призначеннями, визначеними іншими рішеннями про місцеві бюджети, головними розпорядниками бюджетних коштів можуть бути виключно місцеві державні адміністрації, виконавчі органи та апарати місцевих рад (секретаріат Київської міської ради), структурні підрозділи місцевих державних адміністрацій, виконавчих органів місцевих рад в особі їх керівників. Якщо згідно із законом місцевою радою не створено виконавчий орган, функції головного розпорядника коштів відповідного місцевого бюджету виконує голова такої місцевої ради.

Пунктом 1.11. Регламенту роботи виконавчого комітету Білоцерківської міської ради, затвердженого рішенням Білоцерківського виконавчого комітету 22.12.2009 № 585 визначено, що Виконавчий комітет є юридичною особою, має печатку із зображенням Державного Гербу України і своїм найменуванням, рахунки в Білоцерківському управлінні Державного казначейства.

Таким чином, Виконавчий комітет Білоцерківської міської ради включений до мережі розпорядників і одержувачів коштів місцевого бюджету, тобто останній наділений безпосереднім правом розпоряджатися коштами місцевого бюджету.

Водночас, Білоцерківська міська рада затверджує місцеві бюджети, уповноважена на здійснення витрат бюджету, але безпосередньо фінансових операцій не здійснює, так як у неї відсутні рахунки в казначействі..

За таких обставин, фінансові ресурси на виконання статей видатків закріплюються за виконавчими органами відповідних органів місцевого самоврядування (розпорядники, головні розпорядники). Отже, у місцевих рад немає фінансових ресурсів. Таким чином, стягнення за виконавчим листом повинно здійснюватися з відповідного виконавчого органу - в спірному випадку з Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради.

Отже, обставини, які істотно ускладнюють виконання рішення Київського окружного адміністративного суду від 22.07.2020 у справі № 320/6691/19, в частині стягнення на користь позивача заробітної плати за час вимушеного прогулу та судових витрат з Білоцерківської міської ради Київської області можуть бути усунуті шляхом встановлення судом такого порядку виконання рішення, за яким безспірне списання коштів належить провести з бюджетних асигнувань виконавчого органу міської ради - Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради.

Таким чином, зазначене свідчить про наявність обставин, що ускладнюють виконання даного рішення та є підставою для зміни способу і порядку виконання цього судового рішення у відповідній частині.

Керуючись ст.ст. 243, 248, 256, 378 КАС України, суд

у х в а л и в:

Заяву про зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення задовольнити.

Встановити спосіб і порядок виконання рішення Київського окружного адміністративного суду від 22.07.2020 у справі № 320/6691/19 в частині стягнення на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) заробітної плати за час вимушеного прогулу за період з 29.11.2019 по день ухвалення рішення суду та витрати на правничу допомогу адвоката в сумі 15 050,00 грн (п`ятнадцяти тисяч п`ятдесяти гривень 00 коп.) шляхом безспірного списання таких коштів з відповідного казначейського рахунку Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради (09117, Київська область, м. Біла Церква, вул. Я. Мудрого, 15, ).

Копію ухвали видати (надіслати) особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженнні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Головенко О.Д.