Справа № 640/14110/21
Суддя: Арсірій Р.О.
Дата ухвалення: 2021-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

31 травня 2021 року м. Київ № 640/14110/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Арсірія Р.О., розглянувши заяву про забезпечення позову

За позовом ОСОБА_1
до Київської міської державної адміністрації

про визнання протиправними дій

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить : визнати протиправними дії Київської міської державної адміністрації під час проведення конкурсу на зайняття вакантної посади директора Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (категорія «Б»), які полягають у не допуску ОСОБА_1 до участі у конкурсі.

Позивачем надано заяву про вжиття заходів забезпечення позову.

Перевіривши матеріали поданої заяви про забезпечення позову суд приходить до висновку про її невідповідність вимогам статті 152 КАС України, у зв`язку з чим така заява підлягає поверненню заявнику без розгляду, враховуючи наступне.

Так, у відповідності до вимог частини 1 статті 150 КАС України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Вимоги щодо змісту, форми заяви про забезпечення позову визначені у статті 152 КАС України. Зокрема, частиною четвертою цієї статті передбачено, що до заяви про забезпечення позову додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Відповідно до підпункту 6 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду заяви про забезпечення позову встановлено ставку судового збору в розмірі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" прожитковий мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2021 року встановлено в розмірі 2270 грн.

Отже, за подання заяви про забезпечення позову заявником мав бути сплачений судовий збір в сумі 681 грн. (22702 х 0,3).

Проте доказів сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі заявником не надано.

У свою чергу позивачкою до суду подано клопотання про відстрочення сплати судового збору до вирішення адміністративного позову.

Надаючи оцінку такому клопотанню суд враховує наступне.

Частиною 2 статті 132 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно вимог частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Умови, за яких суд може, зокрема, відстрочити сплати судового збору та перелік суб`єктів, до яких таке відстрочення застосовується, обумовлені статтею 8 Закону України "Про судовий збір". При цьому, першим критерієм, який підлягає доведенню заявником при подачі такого роду заяв чи клопотань є майновий стан сторони, а також належність цієї особи до категорії тих осіб, щодо яких відстрочення сплати судового збору може бути застосовано.

Суд також виходить з того, що саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про відстрочення сплати судового збору.

Судом встановлено, що разом з заявою про забезпечення позову позивач подав клопотання про відстрочення сплати судового збору. Указане клопотання мотивоване тим, що станом на дату подання позовної заяви на облікових рахунках (рахунку) позивача, який працює як фізична особа-підприємець більше півроку відсутні будь-які надходження прибутку (грошові кошти) з огляду на скрутну ситуацію роботи як самого підприємця так і зважаючи на ситуацію в країні загалом. Даний факт підтверджується копією виписки по рахунку. Додатково зауважує, що з запровадженням Урядом нового терміну (продовження триваючого) карантину, діяльність малого та середнього бізнесу зводиться до мінімуму з огляду на відсутність будь яких фінансових операцій.

Проте, суд критично оцінює надану позивачем заключну виписку, оскільки вона підтверджує лише зроблені позивачем витрати за включений в неї період та не враховує грошових надходжень позивача за цей же період.

Крім того, згадана вище заключна виписка не є беззаперечним доказом негативного майнового стану позивача, оскільки жодним чином не спростовує наявність у позивача відкритих рахунків в інших установах банків та, як наслідок знаходження на цих рахунках грошових коштів, достатніх для сплати судового збору.

З огляду на викладене, суд вважає, що наданих позивачем доказів на підтвердження його негативного майнового стану є недостатньо для обґрунтованого висновку про можливість відстрочення йому сплати судового збору.

Враховуючи вищевикладене, та те, що позивачем не надано до клопотання про відстрочення від сплати судового збору належних та допустимих доказів, які б свідчили, що її майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір, у зв`язку з цим суд приходить до висновку, що обставини, які пов`язані із небажанням сторони сплатити судовий збір, не можуть бути підставою для відстрочення сплати судового збору.

З урахуванням вищенаведеного суд відмовляє у задоволенні клопотання заявника про відстрочення сплати судового збору.

Як зазначено у частині 7 статті 154 КАС України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 152 цього Кодексу, повертає її заявнику без розгляду, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи, що до заяви про забезпечення позову всупереч вимогам частини 4 статті 152 КАС України не додано документів про сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі, в суду наявні підстави для повернення такої заяви заявнику без розгляду.

Керуючись ст.ст. 133, 152, 154, 248, 256 КАС України суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Р.О. Арсірій