Справа № 264/1843/21
Суддя: Мушкет О. О.
Дата ухвалення: 2021-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 264/1843/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" травня 2021 р. м. Маріуполь

Іллічівський районний суд міста Маріуполя Донецької області в складі:

головуючого судді Мушкета О.О.

за участю секретаря Дарменко В.В.

з участю представника позивача Темір І.В.

представника відповідача Борисової Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Маріуполі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради про скасування постанови у справі про притягнення до адміністративної відповідальності,-

В С Т А Н О В И В:

30 березня 2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради з вказаним позовом, на обґрунтування якого зазначив наступне.

Постановою начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради Гришко С.В. № 6 від 10.03.2021 року позивача визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн. за те, що ОСОБА_1 не допустив посадових осіб органів архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва під час здійснення контролю за адресою: АДРЕСА_1 для проведення позапланового заходу державного нагляду. Зазначену постанову позивач отримав 23 березня 2021 року поштою.

Звернув увагу на те, що повідомлення про здійснення позапланової перевірки він отримав 20.02.2021 року, у той час коли сама перевірка мала відбутись 19.02.2021 року. При розгляді протоколу від 19.02.2021 року відповідач не надав ОСОБА_1 права скористатись правовою допомогою, клопотання адвоката про відкладення розгляду справи та про виклик свідка відповідачем проігноровано, та справу розглянуто без участі позивача та його представника.

Просив поновити строк звернення до суду та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради № 6 від 10.03.2021 року.

Ухвалою від 31.03.2021 року було відкрито провадження у зазначеній адміністративній справі, призначено судове засідання та визначено відповідачу строк для подачі відзиву.

Представник позивача Темір І.В. в судовому засіданні підтримав позов, просив задовольнити. Додатково зазначив, що протокол про адміністративне правопорушення всупереч ст.ст. 256, 268 КУпАП складено за відсутності ОСОБА_1 . Позивач не був належним чином повідомлений про проведення перевірки, незважаючи на клопотання про ознайомлення з матеріалами справи про адміністративне правопорушення та клопотання про залучення свідка відповідач виніс постанову та визнав позивача винуватим, чим порушив його право на захист.

Представник відповідача ОСОБА_2 заперечувала проти задоволення позову. Звернула увагу суду, що 11.02.2021 року рекомендованим листом з повідомленням направлено ОСОБА_1 повідомлення про проведення перевірки, яка відбудеться 19.02.2021 року, яку позивач отримав 13.02.2021 року. Оскільки позивач в день перевірки був відсутній на об`єкті будівництва, протокол про адміністративне правопорушення та повідомлення про час та місце розгляду справи направлено йому рекомендованим листом з повідомленням у той же день. Вказаний лист отримано ОСОБА_3 25.02.2021 року, тобто останній був повідомленим про розгляд справи. 26.02.2021 року позивач надав заяву про відкладення розгляду справи, яка призначена на 02.03.2021 року, та відповідач переніс розгляд на 10.03.2021 року о 11-00 год. 09 березня 2021 року від позивача надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи його представником ОСОБА_4 та відкладення розгляду справи. Вважає, що до 10 березня 2021 року ніщо не перешкоджало представнику позивача ознайомитись зі справою та підготувати правову позицію, а надана роздруківку з сайту «Судова влада» не може вважатись поважною причиною зайнятості представника в судовому процесі, а тому відповідач не задовольнив клопотання ОСОБА_3 та розглянув справу.

Суд, заслухавши пояснення сторін, свідка, повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності приходить до наступного висновку.

У частині 1 статті 2 КАС України вказано, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Стаття 5 у ч. 1 КАС України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Як вбачається з вимог статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Відповідно до ст.7 КпАП України, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до вимог ст. 218 КУпАП, адміністративні комісії виконавчих органів сільських рад розглядають справи про адміністративні правопорушення і мають право накладати адміністративні стягнення, зокрема, передбачені статтею 152 КУпАП.

При цьому, у ході складення матеріалів про адміністративні правопорушення та прийняття постанови за результатами даних матеріалів органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи згідно з приписами ст. 19 Конституції України зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто будь-яке відхилення або недотримання передбаченого законом (підзаконним) актом встановленого порядку дій органами державної влади, може призвести до порушення законних прав громадян під час вирішення питання про притягнення до адміністративної відповідальності.

Згідно ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Судом встановлено, що 11 лютого 2021 року на адресу ОСОБА_1 направлено інформацію про проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, та зобов`язано останнього прибути 19.02.2021 року о 10-00 год. на об`єкт будівництва, розташований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.8). Вказане повідомлення отримано 13.03.2021 року (а.с.51).

19 лютого 2021 року головним спеціалістом відділу контролю Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради Воронковим Ю.Ф. складено акт про недопущення ОСОБА_1 посадових осіб органу державного будівельно-архітектурного контролю на об`єкт будівництва по АДРЕСА_1 (а.с.9).

Того ж дня складено протокол відносно ОСОБА_1 про те, що за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті АДРЕСА_1 , останній не допустив посадових осіб органу державного будівельно-архітектурного контролю на об`єкт будівництва, чим порушив п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», за що передбачена відповідальність ст. 188-42 КУпАП (а.с.10-11). Протокол та припис про усунення порушення направлено на адресу ОСОБА_3 19.02.2021 року, отримано 25.02.2021 року (а.с.60).

26 лютого 2021 року ОСОБА_1 надав відповідачу заяву про відкладення розгляду справи (а.с.61).

Розгляд справи відкладено на 10 березня 2021 року на 11-00 год., про що повідомлено позивача рекомендованим листом з повідомленням (а.с.65, 66).

09 березня 2021 року позивач знову направив відповідачу заяву про відкладення розгляду справи та просив надати його представнику ОСОБА_4 можливість ознайомитись з матеріалами справи (а.с.67).

10 березня 2021 року відбувся розгляд матеріалів справи про адміністративне правопорушення відносно позивача за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, за результатом якого ОСОБА_1 визнано винним та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн. (а.с.21-22).

Того ж дня відносно ОСОБА_1 знов складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 96 КУпАП за те, що останній здійснює будівництво житлового будинку з відхиленням від затверджених вихідних даних, а саме будівельного паспорту забудови земельної ділянки № 24 від 23.05.2019 року, виданого Головним управленням містобудування та архітектури Маріупольської міської ради (а.с.14-15).

Представник позивача Темір І.В. приймав участі у судовому засіданні в Жовтневому районному суді м. Маріуполя Донецької області 10 березня 2021 року з 11-00 год. по 11-50 год., про що свідчить судова повістка з відміткою про участі в засіданні (а.с.16).

Свідок ОСОБА_5 , яка працює поштовим листоношею, в судовому засіданні повідомила, що 13 лютого 2021 року вона підписала поштове повідомлення про отримання листа на ім`я ОСОБА_1 та передала на пошту.

Відповідно до ст.9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За вимогами ст.251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ч.1 ст.72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі письмових, речових і електронних доказів, висновків експертів, показань свідків.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З останньої норми вбачається, що законодавець встановлює презумпцію вини суб`єкта владних повноважень, рішення, дії чи бездіяльність якого оскаржується, - повідомлені позивачем обставини справи про рішення, дії чи бездіяльність відповідача суб`єкта владних повноважень відповідають дійсності, доки відповідач не спростує їх.

Диспозиція частини 2 статті 188-42 КУпАП передбачає відповідальність за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року (далі - Порядок).

Згідно з пунктом 1 Порядку під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до частини 1 та 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Відповідно до пункту 9 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

При цьому, абзацом 6 пункту 12 Порядку передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Однак цей обов`язок, враховуючи інші положення Порядку, стосується проведення планового заходу і не поширюється на проведення позапланового заходу, проведення якого мало місце у цій справі.

Відповідні норми відсутні і в Законі України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Отже відповідач, як орган контролю, не вправі був завчасно повідомляти суб`єкта контролю про дату та час проведення позапланової перевірки, оскільки це суперечить суті проведення позапланового заходу.

Пунктом 12 Порядку передбачено, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Судом встановлено, що відповідач 19 лютого 2021 року склав акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва та протокол про адміністративне правопорушення, оскільки у час повідомлений відповідачем час, а саме 19 лютого 2021 о 10 год. 00 хв., позивач чи його уповноважений представник не допустив представників для проведення перевірки.

Проте, як вбачається з пояснень сторін, свідка та матеріалів справи, позивач був взагалі відсутнім на об`єкті будівництва у день перевірки, оскільки повідомлення про перевірку особисто не отримував.

Тобто позивач не був обізнаний про перевірку, та не перебував не об`єкті будівництва з поважних причин, а отже перешкод посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю не чинив.

Порядок та підстави притягнення до адміністративної відповідальності регулюються КУпАП.

Частинами першою та другою статті 7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч. 2 ст. 188-42 КУпАП недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об`єкти будівництва - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Склад даного адміністративного правопорушення є формальним, тобто склад, в якому відсутні ознака настання шкідливих матеріальних наслідків.

Суб`єктами правопорушення є громадяни та посадові особи.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-42 КУпАП полягає у недопущенні посадових осіб центрального органу виконавчої влади до перевірки.

На думку суду, недопущення посадових осіб відповідача до об`єкта будівництва з метою проведення його перевірки полягає у активних діях, таких як перешкоджання у доступі до місць, де здійснюється будівництво.

Відповідачем не надано доказів на підтвердження того факту, що позивач перешкоджав посадовим особам відповідача у проведенні перевірки.

Окрім того, незважаючи на бажання ОСОБА_1 скористатись правовою допомогою, відповідачем безпідставно відмовлено у його клопотанні про відкладення розгляду справи у зв`язку із неможливістю прибуття представника на розгляд справи про адміністративне правопорушення.

Таким чином суд вважає, що склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, у діях позивача відсутній, оскільки відсутня об`єктивна сторона правопорушення.

Факт відсутності позивача на об`єкті перевірки під час проведення перевірки не свідчить про недопущення посадових осіб до перевірки і, на думку суду, не є об`єктивною ознакою складу правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП.

Крім цього, суд зазначає, що відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність подій адміністративного правопорушення. Наявність подій правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Як встановлено судом, при винесенні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 було допущено порушення вимог Кодексу України про адміністративні правопорушення в частині дотримання процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення, а саме: відповідачем було відхилено клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи на іншу дату та надати його представнику адвокату Теміру І.В. час для ознайомлення з матеріалами справи та узгодження правової позиції захисту, чим порушено право позивача на захист.

Пунктом 3 частини 3 ст. 286 КАС України передбачено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний, зокрема, має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.6, 8, 9, 72, 73, 77, 90, 242 - 246, 250, 286 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради про скасування постанови у справі про притягнення до адміністративної відповідальності - задовольнити.

Постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради № 6 від 10.03.2021 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП - скасувати.

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП - закрити.

Повний текст рішення складено 02.06.2021 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом десяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з поважних причин.

Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Іллічівський районний суд міста Маріуполя Донецької області.

Суддя: О. О. Мушкет