Справа № 607/2585/21
Суддя: Братасюк В. М.
Дата ухвалення: 2021-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.05.2021 Справа №607/2585/21

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області в складі:

головуючого судді Братасюка В.М.

за участю секретаря Паславської О.І.,

представника позивача Майки М.Б.

представника відповідач Кондрат Л.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Тернополі адміністративну справу за позовною заявою в порядку спрощеного позовного провадження ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області з позовом до Управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення серії ГАБ № 448858 від 30.01.2021року, якою його визнано винним за ч.1 ст.178 КУпАП та застосовано адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 51 грн. Заявлені позовні вимоги мотивує тим, що оскаржувана постанова винесена незаконно та необґрунтовано, інспектором було допущено хибне припущення щодо перебування в стані сп`яніння, експертизи на стан сп`яніння проведено не було, він не розпивав спиртних напоїв та мав охайний вигляд, постанову відповідач у його присутності не виносив, справу не розглядав, з правами не ознайомлював, адвоката не надавав, від підпису він не відмовлявся та не отримував копії постанови, оскільки участі в розгляді справи не приймав, крім того із постанови не зрозуміло, які саме його дії свідчать про порушення ним громадської моралі, якими саме діями він ображав людську гідність. Тому просить вказану постанову скасувати.

В судовому засіданні представник позивача Майка М.Б. позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Представник відповідача УПП у Тернопільській області ДПП Кондрат Л.Р. в судовому засіданні в задоволенні позову просила відмовити, підтримала відзив на позов.

Суд, дослідивши докази, дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення, з огляду на наступне:

Як вбачається із постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення ГАБ № 448858 від 30.01.2021року, ОСОБА_1 30.01.2021 року о 19год.50хв. в дворі будинку по АДРЕСА_1 , перебував у п`яному вигляді, запах алкоголю з порожнини рота, мав неохайний зовнішній вигляд, брудний одяг, чим ображав людську гідність та громадську мораль, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.178 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.178 КУпАП передбачена відповідальність за розпивання пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв на вулицях, у закритих спортивних спорудах, у скверах, парках, у всіх видах громадського транспорту (включаючи транспорт міжнародного сполучення) та в інших заборонених законом місцях, крім підприємств торгівлі і громадського харчування, в яких продаж пива, алкогольних, слабоалкогольних напоїв на розлив дозволена відповідним органом місцевого самоврядування, або поява в громадських місцях у п`яному вигляді, що ображає людську гідність і громадську мораль.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у розпиванні спиртних напоїв у громадських місцях і появі в громадських місцях у п`яному вигляді.

Об`єктивна сторона діяння «розпивання спиртних напоїв у громадських місцях» полягає виключно в активних діях з вживання спиртних напоїв. Іншим видом дій, які утворюють об`єктивну сторону цього правопорушення, є поява в громадських місцях у нетверезому стані, що ображає людську гідність і громадську мораль, під якою необхідно розуміти: поведінку особи у стані сп`яніння, яка явно порушує загальновизнані норми (непристойні висловлювання або жести, грубі вигуки, нав`язливе ставлення до громадян тощо); коли порушник має непристойний зовнішній вигляд, що викликає відразу (брудний, мокрий, розстебнутий одяг тощо); через сп`яніння особа повністю чи значною мірою втратила орієнтування (безцільно стоїть чи безцільно пересувається з місця на місце, у неї порушена координація рухів, звідси - нестійкість, хитка хода); п`яний повністю безпорадний (у непритомному стані). До того ж не має значення вид ужитого напою, що містив алкогольну складову (це може бути пиво або інший слабоалкогольний напій), які не віднесені до спиртних напоїв та розпивання яких у громадських місцях не заборонено.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі прямого або непрямого умислу.

Суб`єктом правопорушення може бути особа, якій виповнилося 16 років.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Згідно з ч.ч.1,2 ст.222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема відповідальність за які передбачена ч.1 ст.178 КУпАП. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

У відповідності до ч.4 ст.258 КУпАП у випадках, передбачених частинами першою та другою цієї статті, уповноваженими органами (посадовими особами) на місці вчинення правопорушення виноситься постанова у справі про адміністративне правопорушення відповідно до вимог ст.283 цього Кодексу.

Згідно ст.283 КУпАП постанова про адміністративне правопорушення повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як зазначає представник відповідача, під п`яним виглядом, що ображає людську гідність та громадську мораль розуміють поведінку в стані сп`яніння, яка явно порушує загальновизнані норми: непристойні висловлювання або жести, грубі вигуки, нав`язливе ставлення до громадян тощо; коли особа має непристойний зовнішній вигляд, що викликає відразу (брудний, мокрий, розстебнутий одяг тощо); через сп`яніння особа повністю чи значною мірою втратила орієнтування (безцільно стоїть чи безцільно пересувається з місця на місце, порушена координація рухів, звідси - нестійкість, хитка хода); п`яний повністю безпорадний (у непритомному стані).

Із оглянутого судом відеозапису Суду незрозуміло якими саме переконаннями поліцейський дійшов висновку про перебування ОСОБА_1 у п`яному вигляді, та які саме дії останнього свідчили про порушення ним громадської моралі та образу людської гідності - навпаки, оглянутим стверджується, що в процесі спілкування з поліцейськими ОСОБА_1 поводив себе адекватно, тримався осторонь компанії людей з котрими працівники поліції вели розмову.

Для української правової системи такий термін, як "стандарт доказування" є новим, а тому ще малодослідженим. Він є характерним для тих країн де найбільш виражена змагальна модель процесу. В американському та англійському праві під терміном "стандарт доказування" розуміють критерій, відповідно до якого суддя виносить рішення по справі. Стандарт доказування не ставить мету встановити істину, а лише є показником того, чи змогли сторони успішно виконати покладений на них тягар доказування.

Оскільки у вітчизняному процесуальному законі відсутнє визначення розумного сумніву чи доведеності вини поза розумним сумнівом, то для належного розуміння сутності поняття "поза розумним сумнівом" в Україні насамперед керуватися практикою Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ), в якій Суд ілюструє європейський стандарт розуміння аналізованого принципу.

Правова позиція ЄСПЛ щодо цього, відображена, зокрема, у п. 43 Рішення від 14 лютого 2008 р. у справі "Кобець проти України". Суд зазначив, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм «поза розумним сумнівом". Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і взаємоузгоджених.

Summum jus , summa injuria «занадто точне виконання норм права породжує найвищу несправедливість».

Таким чином Судом встановлено, що поліцейський, як посадова особа яка виконує посадові інструкції, оцінивши докази щодо вчинення позивачем адміністративного правопорушення, за своїм внутрішнім переконанням, керуючись чинними нормативно-правовими актами України та своєю правосвідомістю, виніс відповідну спірну постанову, однак не врахував, що не можна притягувати до адміністративної відповідальності тільки за сам факт появи у п`яному вигляді у громадському місці (виключно на думку поліцейського), якщо поведінка особи при цьому є пристойною.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. (частина 1 ст. 7 КУпАП)

Частина 1 ст. 9 КУпАП визначає поняття адміністративного правопорушення, яким визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з частиною 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Зважаючи на те, що позивач у позовній заяві заперечив свою провину у вчиненні правопорушення, натомість відповідачем не долучено до матеріалів справи доказів, які б підтверджували факт вчинення позивачем правопорушення передбаченого ч.1 ст.178 КУпАП, Суд вважає, що провина позивача не доведена.

Згідно ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

При цьому Суд критично оцінює доводи сторони позивача, щодо порушення інспектором його прав визначених ст.268 КУпАП, так як відповідно до норм зазначеної статті мав можливість на місці ознайомитись із усіма наявними матеріалами справи, надати пояснення, докази, заявити клопотання та отримати правову допомогу, тому жодним чином не був обмежений у своїх правах щодо надання пояснень по обставинах справи.

На підставі наданих доказів та вимог чинного законодавства, Суд приходить до висновку, що при винесенні оскаржуваної постанови по справі про адміністративне правопорушення, відповідачем порушено норми чинних нормативно-правових актів, провина особи у вчиненні правопорушення належним чином не доведена, а тому постанову у справі про адміністративне правопорушення серії ГАБ № 448858 від 30.01.2021року, слід скасувати.

Керуючись ст. 183, 251, 283, 284 КУпАП, ст. 73-77, 90, 241-246, 255, 286 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву задовольнити.

Постанову у справі про адміністративне правопорушення серії ГАБ № 448858 від 30.01.2021року, якою ОСОБА_1 визнано винним за ч.1 ст.178 КУпАП та застосовано адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 51 грн. - скасувати, а провадження у справі закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 420, 40 гривень, сплаченого при зверненні до суду, судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку, визначеному пунктом 15.5 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України, до Восьмого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги через суд першої інстанції у 10-денний строк з дня проголошення рішення суду.

Позивач ОСОБА_1 АДРЕСА_2

Відповідач Управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції вул. Котляревського, 27 м. Тернопіль

Головуючий суддяВ. М. Братасюк