Справа № 600/2059/21-а
Суддя: Григораш Віталій Олександрович
Дата ухвалення: 2021-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

31 травня 2021 р. м. Чернівці Справа № 600/2059/21-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Григораш В.О., розглянувши матеріали позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ДС ОІЛ Трейд" до Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

06.05.2021 року до Чернівецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ДС ОІЛ Трейд" (позивач) до Державної податкової служби України (відповідач-1) та Головного управління ДПС у Чернівецькій області (відповідач-2), з такими позовними вимогами:

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії регіонального рівня Головного управління ДПС у Чернівецькій області про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №2074674/41836195 від 28.10.2020 року - про відмову у реєстрації податкової накладної №4 від 26.06.2020 року;

визнати протиправним та скасувати рішення за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Чернівецькій області №61789/41836195/2 від 11.11.2020 року, яким залишено скаргу № від 06.11.2020 року без задоволення;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №14 від 26.06.2020 року Товариства з обмеженою відповідальністю "ДС ОІЛ Трейд", датою її підписання.

Ухвалою суду від 11.05.2021 року даний адміністративний позов було залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків - десять днів з моменту отримання позивачем копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви запропонувати позивачу:

- подати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших поважних причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом та докази поважності причин його пропуску;

- надати суду належні та допустимі докази сплати судового збору на суму 2270,00 грн, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

25.05.2021 року на адресу суду надійшли письмові докази на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху від 11.05.2021 року, а саме докази сплати судового збору на суму 2270,00 грн та заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду директор ТОВ "ДС ОІЛ Трейд" зазначив, що у зв`язку з його перебуванням на стаціонарному лікуванні в хірургічному відділенні Чернівецької обласної клінічної лікарні з 12.08.2020 року по 25.08.2020 року з діагнозом фіксована аксіальна грижа стравохідного отвору діафрагми з транслокацією дна шлунку у заднє середостіння, перенесеною операцією та важким післяопераційним та реабілітаційним періодом з 26.08.2020 року по 26.03.2021 року, враховуючи те, що операція була перенесена у період поширення короновірусної хвороби (COVID-19) та з метою запобігання розвитку ускладнень у післяопераційний період та реабілітаційний період, зазначений період звертався до сімейного лікаря зі скаргами на самопочуття та у зв`язку із психоемоційним станом щодо стурбованості про власне здоров`я та здоров`я близьких людей перебував в цей період на самоізоляції.

З урахуванням зазначеного представник позивача вважає, що є достатньо поважних причин для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Розглянувши пояснення позивача з приводу поважності причини пропуску ним строку на звернення до адміністративного суду, перевіривши матеріали адміністративної справи, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд робить наступні висновки.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах.

Встановлення строків звернення до суду законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій щодо захисту своїх прав, свобод та інтересів.

Інститут строків звернення до суду в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Початок перебігу строку звернення до суду визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак, на думку суду, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо формально послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Окрім того, Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами N 22083/93, 22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства" пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 року №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Суд звертає увагу на те, що таке обмеження на законодавчому рівні права звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів відповідними строками узгоджується із принципом "Leges vigilantibus non dormientibus subveniunt", згідно з яким закони допомагають тим, хто пильнує, а не тим, хто спить.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Вищевказана позиція суду узгоджується із позицією Верховного Суду викладеною у подібних правовідносинах в ухвалі №240/12017/19 від 04.03.2021 року.

Як свідчать додані до позовної заяви документи, 06.11.2020 року позивачем через систему електронного документообігу "M.E.Doc" подано до Комісії ГУ ДПС у Чернівецькій області, яка приймає рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, скаргу щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на Рішення Комісії ГУ ДПС у Чернівецькій області від 28.10.2020 року №2074674/41836195.

За результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних поданих позивачем документів, Комісією ГУ ДПС у Чернівецькій області прийнято рішення №61789/41836195/2 від 11.11.2020 року, яким залишено скаргу без задоволення.

Отже позивач, подавиш скаргу на рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28.10.2020 року №2074674/41836195, скористався передбаченою Податковим кодексом України можливістю досудового порядку вирішення спору, у зв`язку з чим даний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого ч. 4 ст. 122 КАС України.

Відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Таким чином, тримісячний строк звернення до суду з даним позовом повинен відраховуватись з дати прийняття рішення №61789/41836195/2, яким залишено скаргу без задоволення (11.11.2020 року) та тривати до 11.02.2021 року, натомість позивач звернувся до суду з даним позовом 06.05.2021 року.

Водночас суд критично ставиться до посилань представника позивача на те, що позивачем не пропущено строк звернення з адміністративним позовом до суду з підстав введення нормативно-правових актів спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), якими зокрема в КАС були внесені зміни щодо строків, а саме продовження строку на строк дії карантину, з огляду на наступне.

Так, відповідно до розділу VI Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема, статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами були продовжені на строк дії цього карантину.

Разом з тим, Законом України від 18.06.2020 року № 3383 "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" пункт 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України було викладено в новій редакції та зазначено: "Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Також зазначеним Законом встановлено, що процесуальні строки які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Водночас, суд вказує, що Закон № 3383 набирав чинності з дня, наступного за днем його опублікування, а саме - 17.07.2020 року.

Таким чином, аналізуючи вищенаведені норми та обставини щодо набрання чинності Законом № 3383, суд зазначає, що процесуальні строки які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" №540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються саме 07.08.2020 року.

Крім того суд вважає необґрунтованим твердження представника позивача про неможливість звернення до суду, оскільки таке звернення можливе було через систему електронного документообігу суду (електронної пошти або підсистеми "Електронний Суд"), в такому ж подібному порядку, в якому 06.11.2020 року позивач звертався до ГУ ДПС у Чернівецькій області із скаргою скаргу щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на Рішення Комісії ГУ ДПС у Чернівецькій області від 28.10.2020 року №2074674/41836195.

Суд критично розцінює твердження представника позивача, як на поважність причин пропуску строку звернення до суду, директора ТОВ "ДС ОІЛ Трейд" про те, що останній перебував у післяопераційному та реабілітаційному періодом з 26.08.2020 року по 26.03.2021 року, оскільки такі обставини не припиняють діяльність товариства, як і не перешкоджали у реєстрації податкових накладних, так і оскарженню в адміністративному порядку спірного рішення у вказаний період.

З матеріалів позовної заяви та доданих до неї документів судом не встановлено, а представником позивача в клопотанні про поновлення строку звернення до суду не вказано на наявність інших поважних причин пропуску тримісячного строку звернення до адміністративного суду, що дає підстави для висновку про неповажність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з даним позовом.

Суд вважає за необхідне також зазначити, що відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини, відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", є джерелом права.

Пункт 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов`язаної з його правами та обов`язками.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Чуйкіна проти України" ((Заява №28924/04) 13.01.2011 року ОСТАТОЧНЕ) вказано, що "стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження становить один з його аспектів (див. рішення від 21.02.1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства", п. п. 28- 36, Series A N 18)".

Рішенням Європейського суду з прав людини від 30.05.2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України", яке 30.08.2013 року набуло статусу остаточного, Європейським судом з прав людини констатовано, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням; вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб" (див. рішення від 28.05.1985 року у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства").

Відповідно до частин першої та другої ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Згідно ч. 5 ст. 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи наведене та перевіривши повідомлені представником позивача підстави поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання їх поважними та дійшов висновку про те, що дану позовну заяву подано з пропуском встановленого законом строку звернення до адміністративного суду, а тому повертає її позивачу.

Суд роз`яснює, що відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення позовної заяви.

На підставі наведеного та керуючись статтями 169, 241, 243, 248 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви позивача про поновлення строку звернення до суду відмовити.

2. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ДС ОІЛ Трейд" до Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

3. Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

4. Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду в порядку, передбаченому законом.

Згідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково. Апеляційна скарга на ухвалу подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (складання).

Суддя В.О. Григораш