Справа № 640/24933/19
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2021-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2021 року м. Київ № 640/24933/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Келеберди В.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖИТЛОСЕРВІС ПЛЮС» про застосування заходів реагування,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖИТЛОСЕРВІС ПЛЮС» про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації технічного поверху та підсобних приміщень житлового будинку ТОВ «ЖИТЛОСЕРВІС ПЛЮС», за адресою: м. Київ, вул. Затоустівська, 47-49 в Шевченківському районі м. Києва, шляхом відключення джерела електроживлення (розподільчих електрощитів) та накладення печаток на вхідні двері технічного поверху та підсобних приміщень житлового будинку; обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві; контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Позов обґрунтовано тим, що ГУ ДСНС України у м. Києві, як органом виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, під час позапланової перевірки суб`єкта господарювання ТОВ «ЖИТЛОСЕРВІС ПЛЮС» встановлено факт наявності порушень правил техногенної і пожежної безпеки, зазначених в акті № 814, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Відтак, керуючись ст. 68 Кодексу цивільного захисту України, Головне управління ДСНС України у м. Києві зобов`язане звернутися до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації технічного поверху та підсобних приміщень житлового будинку ТОВ «ЖИТЛОСЕРВІС ПЛЮС», шляхом відключення джерела електроживлення (розподільчих електрощитів) та накладення печаток на вхідні двері технічного поверху та підсобних приміщень житлового будинку, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки. Додатково позивачем вказано, що порушення наведені в акті № 814 не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі виникнення, та створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі, у разі її виникнення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 січня 2020 року, відкрито провадження у справі №640/24933/19, визначено здійснювати розгляд справи одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву.

Оцінивши наявні у справі документи і матеріали, з урахуванням доводів позовної заяви, належність, допустимість кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок наявних в матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, судом встановлено наступне.

Відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу МВС України від 17.01.2019 №22, зареєстрованого в Міністерстві юстиції 21.01.2019 за №73/33044, Положення про Головне управління ДСНС України у м. Києві, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 № 3, доручення Прем`єр-міністра України від 16.01.2019 №50768/1/1-18 Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві було видано наказ від 26.09.2019 № 791 «Про проведення позапланових перевірок».

Згідно наказу № 791 головним інспекторам доручено провести у термін з 16.10.2019 по 22.10.2019 позапланову перевірку відповідача з питань додержання та виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

На підставі Наказу № 791 видано посвідчення від 16.10.2019 № 6221 на проведення перевірки приміщень житлових будинків відповідача, розташованих за адресою: вул. Затоустівська, 47-49 в Шевченківському районі м. Києва.

Під час здійснення перевірки встановлено, що об`єкт перевірки приміщення відповідача експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

- п.4 розділу І, п.22 розділу ІІ, п. 2.36 розділу ІІІ, п.п. 1.1, 1.2 розділу V ППБУ - не передбачено формування сигналу про пожежу від приймально-контрольного приладу на опускання ліфтів у режимі «Пожежа» (порушення: п.4.24 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення»);

- розділ ІІ п.2 ППБУ - керівником не визначено обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки та не призначено відповідальних за пожежну безпеку на час своєї відсутності;

- розділ ІІ п.8 ППБУ - приміщення не забезпечені в повній мірі відповідними знаками безпеки;

- розділ ІІ п.15 ППБУ - з працівниками не проведено інструктажі з питань пожежної безпеки;

- розділ ІІ п.16 ППБУ - посадові особи не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 №444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях»;

- розділ ІІ п.21 ППБУ - не надано проекту документацію на здійснення технічного переоснащення, реконструкції приміщень яка затверджена у встановленому порядку (технічного поверху, місць загального користування (приміщення смітєзбірної камери, зовнішньої повітряної зони сходової клітки типу Н1) та покрівлі (на покрівлі проводяться роботи по облаштуванню приміщення сауни, басейну та влаштування мангалу));

- розділ ІІІ п.2.3, 2.37 ППБУ - протипожежні двері не утримуються у справному стані (допускається знімання пристроїв для самозачинення, знімання елементів замикання (замки, ручки);

- розділ ІІІ п.2.3 ППБУ - вхідні двері в квартир не виконані з межею вогнестійкості ЕІ 30 (порушення: п.2.34 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення»);

- розділ ІІІ п.2.4 ППБУ - на 23-му поверсі клас вогнестійкості проходок електричних кабелів та інженерного обладнання через огороджувальні конструкції з нормативною межею вогнестійкості або через протипожежні перешкоди виконаний меншим, ніж нормативна межа вогнестійкості цієї огороджувальної конструкції або протипожежної перешкоди;

- розділ ІІІ п.2.12 ППБУ - на дверях технічних приміщень не вказано місця зберігання ключів;

- розділ ІІІ п.2.23 ППБУ - на рівні технічного поверху в сходовій кліткі Н1 влаштовані металеві сходи які не відповідають класу вогнестійкості R60 (порушення: п.5.3 табл.1 ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»);

- розділ ІІІ п.2.23 ППБУ - не передбачено влаштування виходу зі сходової клітки типу Н1 безпосередньо на прилеглу до будинку територію на рівні першого поверху (порушення: п.7.3.24 табл.1 ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»);

- розділ ІІІ п.2.23 ППБУ - евакуаційні виходи з приміщень громадського призначення не ізольовані від житлової частини будинку (дитяча школа балету) (порушення: п.2.53 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення»);

- розділ ІІІ п.2.23, 2.37 ППБУ - на рівні 23 поверху влаштований вхід по металевих сходах в приміщення приватної власності з сходового маршу незадимлюваної сходової клітки типу Н1 (порушення: п.7.3.22 ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»);

- розділ ІІІ п.2.23, 2.37 ППБУ - на рівні 23 поверху в протипожежній перегородці 1-го типу яка відокремлює приміщення вентиляційної камери від незадимлюваної сходової клітки типу Н1 влаштований отвір (порушення: п.п.6.2, 6.31 ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»);

- розділ ІІІ п.2.27 ППБУ - двері на шляхах евакуації з всіх поверхів житлового будинку до сходової клітки типу Н2 відчиняються не в напрямку виходу з приміщень;

- розділ ІІІ п.2.28 ППБУ - не надані результати іспитів зразків ковроліну, прокладеного на шляхах евакуації щодо токсичності продуктів горіння та помірної димоутворювальної здатності (за ГОСТ 12.1.044.89) та відповідності групам поширення полум`я РП1, РП2 (за ДСТУ Б В.2.7-70-98 «Будівельні матеріали. Метод випробування на розповсюдження полум`я») (1-й поверх);

- розділ ІІІ п.2.37 ППБУ - не всі двері незадимлюваних сходових кліток типу Н1, Н2 обладнані пристроями для самозачинення (порушення п.4.9 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки»);

- розділ ІІІ п.2.37 ППБУ - шляхи евакуації (коридори, сходові клітки, проходи) захаращено будівельним сміттям та іншими горючими матеріальними цінностями;

- розділ ІІІ п.2.37 ППБУ - на шляхах евакуації (коридори поверхів) влаштовано пороги;

- розділ ІІІ п.2.37 ППБУ - двері ліфтових холів житлового будинку не обладнані пристроями для самозачинення;

- розділ ІІІ п.2.37 ППБУ - допускається знімання дверей сходової клітки типу Н1 (технічний поверх);

- розділ ІІІ п.2.37 ППБУ - у загальному коридорі на шляхах евакуації 22, 18, 15, 14, 11, 6, 4, 2 поверхів житлового будинку влаштовані комори;

- розділ ІІІ п.2.37 ППБУ - у тамбурі з загального коридору 22-го поверху житлового будинку на сходову клітку типу Н1 влаштована комора;

- розділ ІІІ п.2.37 ППБУ - заблокований відкритий перехід до сходової клітки типу Н1 (на рівні технічного поверху);

- розділ ІІІ п.2.37 ППБУ - у тамбур-шлюзі незадимлюваної сходової клітки типу Н2 з загального коридору 19, 20, 15, 12, 10, 8, 7, 6, 4, 2 поверхів житлового будинку влаштовані комори;

- розділ ІІІ п.2.37 ППБУ - допускається знімання дверей протипожежних відсіків сходової клітки типу Н2 (між 12 та 13 поверхами);

- розділ IV п.1.18 ППБУ - в електрощитовій на 1-му поверсі допускається експлуатація світильників зі знятими ковпаками (розсіювачами);

- розділ IV п.1.18 ППБУ - допускається прокладання електропроводів і кабелів в сходовій кліткі типу Н1 між 22 та 23 поверхами які не відносяться до її освітлення;

- розділ IV п.1.20 ППБУ - не проведений замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;

- розділ IV п.1.20 ППБУ - не проведені розрахунки допустимого струмового навантаження електричних мереж;

- розділ IV п.1.21 ППБУ - не проведено перевірку захисту будинку від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів;

- розділ IV п.1.21 ППБУ - не надано паспорти блискавкозахисних пристроїв і паспорти заземлювачів пристроїв блискавкозахисту;

- розділ V п. 1.1, 1.4 ППБУ - системи протипожежного захисту житлового будинку знаходяться в непрацездатному стані, а саме: система протидимного захисту, система оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей, автоматична система пожежної сигналізації (порушення: п.п.10.9, 9.9, 7.4 дод. Ж. ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»);

- розділ V п. 1.1, 1.4 ППБУ - не надано документи щодо відповідності змонтованих систем протипожежного захисту вимогам проектної документації;

- розділ V п. 1.1, 1.2 ППБУ - не надано підтверджуючих документів щодо виведення сигналу від контрольно-приймального приладу системи автоматичної пожежної сигналізації на пульт централізованого пожежного спостереження (порушення: п.5.8 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»);

- розділ V п. 1.1, 1.2 ППБУ - житловий будинок не дообладнаний автоматичною системою пожежної сигналізації (приміщення електрощитової, 16-й поверх) (порушення: п.1.2 табл. А.1 додатку А ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»);

- розділ V п. 2.2 2) ППБУ - пожежні кран-комплекти не укомплектовані пожежними рукавами однакового з ним діаметра та стволами, однотипними елементами з`єднання та важелями для полегшення відкривання вентиля;

- розділ V п. 2.2 9) ППБУ - пожежні кран-комплекти не перевірені на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування;

- розділ V п. 2.2 ППБУ - пожежні кран-комплекти не мають отворів для провітрювання;

- розділ V п. 2.2 ППБУ - на 23-му поверсі відсутня шафа пожежного кран-комплекту;

- розділ V п. 3.6 ППБУ - приміщення житлового будинку не забезпечені вогнегасниками згідно з типовими нормами належності;

- розділ V п. 3.17 ППБУ - не проведено технічне обслуговування наявних первинних засобів пожежогасіння (вогнегасників);

- ст.20 п.8 ч.1 КЦЗУ - не проведено навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилами техногенної та пожежної безпеки.

За результатами проведення позапланової перевірки державним інспектором складено акт №814 від 22.10.2019 щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної і пожежної безпеки.

На думку позивача, всі виявлені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки зазначені в акті перевірки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, що стало підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до першого речення ст. 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з Положенням про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, яке затверджено Указом Президента України від 16.01.2013 № 20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій є центральним органом виконавчої влади та здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V.

Так, ч. 1 ст. 1 Закону № 877, встановлено, що державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до положень ч. 6 ст. 7 Закону № 877, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно з положеннями ч. 7 ст. 7 Закону № 877, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

У свою чергу, припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, регулюються Кодексом цивільного захисту України № 5403 від 02.10.2012.

Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Разом з тим, згідно зі ст. 69 Кодексу цивільного захисту України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.

Згідно з ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України).

Таким чином, ст. ст. 69, 70 Кодексу цивільного захисту України, передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

При цьому, з аналізу вищенаведеного вбачається, що застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей та одночасно мають бути співмірними.

Так, у відповідності до п. 26 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Суд наголошує, що відповідачем на момент розгляду справи не надано доказів, які б свідчили про повне усунення порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Виявлені порушення є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища, та, в свою чергу, можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.

При цьому, згідно визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Як убачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів, застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації технічного поверху та підсобних приміщень, шляхом відключення джерела електроживлення (розподільчих електрощитів) та накладення печаток на вхідні двері технічного поверху та підсобних приміщень житлового будинку, є заходом, направленим на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Суд звертає увагу на те, що поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Суд вказує, що, дійсно, перевіряючи обґрунтованість позовних вимог відповідного органу ДСНС України про застосування заходів реагування, суд має перевірити: 1) відповідність виявлених порушень з вимогами законодавства, що регулюють дані правовідносини; 2) встановити обсяг та «вагу» зазначених в акті перевірки порушень на предмет існування реальної загрози життю та здоров`ю людей (працівників, відвідувачів); 3) оцінити зібрані під час розгляду спору по суті докази від усіх сторін на предмет здійснення суб`єктом господарювання заходів по усуненню порушень, виявлених під час перевірочного заходу (вжиття заходів по ініціюванню проведення позапланової перевірки, часткове/повне усунення виявлених порушень, пріоритет усунення реальних загроз над «паперовими порушеннями» тощо); 4) надати оцінку спірним правовідносинам щодо наявності/відсутності підстав для застосування заходів реагування.

Суд наголошує на тому, що застосування заходів реагування спрямовано не як санкція для відповідача, а виключно для забезпечення безпеки життя та здоров`я людей, які працюють у будівлі та відвідують її, від будь-якого ризику настання небезпечних чинників, а захід реагування має тимчасовий та спонукаючий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення виявлених порушень.

Проте, слід врахувати, що при вирішенні питання про наявність підстав для застосування заходів реагування, у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, слід виходити з того, чи можуть порушення, що так і не було усунуто призвести до реальної загрози життю та здоров`ю людей, адже важливим та необхідним є дотримання балансу наявності можливого ризику з негативними наслідками для суб`єкта господарювання, пов`язаними з блокуванням роботи, що безперечно тягне за собою певні негативні наслідки.

Слід зазначити, що виявленні порушення, не є формальними та можуть створювати реальну загрозу для життя та здоров`я людей, а тому, суд дійшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог про необхідність застосування заходів реагування, адже, станом на дату розгляду позовної заяви, відповідачем не подано до суду доказів усунення усіх виявлених порушень.

Крім того, опечатування та відімкнення від джерел електроживлення є способом приведення в дію рішення суду, а не окремим видом заходів реагування.

За таких обставин, на підставі вищенаведеного та враховуючи, що відповідач не усунув всіх порушень, які виявлені в ході проведення перевірки та створюють загрозу життю та здоров`ю людей, суд дійшов до висновку про необхідність застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації технічного поверху та підсобних приміщень житлового будинку ТОВ «ЖИТЛОСЕРВІС ПЛЮС», за адресою: м. Київ, вул. Затоустівська, 47-49 в Шевченківському районі м. Києва, шляхом відключення джерела електроживлення (розподільчих електрощитів) та накладення печаток на вхідні двері технічного поверху та підсобних приміщень житлового будинку до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Також, з огляду на завдання адміністративного судочинства, такий механізм реалізації владних повноважень покладає на адміністративний суд обов`язок, окрім іншого, запобігти неправомірному обмеженню прав та інтересів конкретних суб`єктів господарювання суб`єктами владних повноважень; з іншого боку суд повинен зважати на підстави, які змушують контролюючий орган звертатися з позовом про застосування таких заходів реагування, як-от зупинення роботи підприємств чи їхніх окремих об`єктів. З урахуванням наведених контролюючим органом обставин у зіставленні з наслідками застосування заходів реагування адміністративний суд і повинен ухвалити рішення по суті і в межах позовних вимог.

Частиною першою статті 372 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

Таким чином, суд приходить до переконання про необхідність покладання обов`язку щодо забезпечення виконання судового рішення на ГУ ДСНС України у м. Києві.

Крім того, контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, також необхідно покласти на ГУ ДСНС України у місті Києві.

Виконання судового рішення про застосування заходів реагування покладається на орган, який звернувся з позовом, у цьому випадку - на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві. У правовідносинах, які виникають у зв`язку з реалізацією цим органом своїх владних повноважень немає підстав залучати до виконання судового рішення (щодо застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) органи державної виконавчої служби і покладати на них виконати це судове рішення у порядку примусового виконання відповідно до Закону № 1404-VIII.

Та обставина, що заходи реагування (у визначених законом випадках) застосовуються на підставі судового рішення не змінює суб`єктного складу і правового статусу учасників цих правовідносин, зокрема контролюючого органу, який на виконання закону звернувся з позовом і на підставі судового рішення й повинен застосувати до підконтрольного суб`єкта заходи реагування для досягнення мети, яка зумовила їх застосування.

Разом з цим, у спірних правовідносинах, які склались у цій справі ГУ ДСНС у м. Києві діє не як орган, на який покладено виконання судового рішення, а як суб`єкт владних повноважень, який застосовує/реалізовує санкції за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 30.09.2020 року у справі № 580/34/19.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується приписами частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Отже, враховуючи відсутність витрат суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, підстави для відшкодування судових витрат відсутні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 242-247, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖИТЛОСЕРВІС ПЛЮС» про застосування заходів реагування - задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації технічного поверху та підсобних приміщень житлового будинку ТОВ «ЖИТЛОСЕРВІС ПЛЮС», за адресою: м. Київ, вул. Затоустівська, 47-49 в Шевченківському районі м. Києва, шляхом відключення джерела електроживлення (розподільчих електрощитів) та накладення печаток на вхідні двері технічного поверху та підсобних приміщень житлового будинку до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

За приписами статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Порядок та строки подання апеляційної скарги врегульовано приписами статей 294-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне найменування сторін:

Позивач - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13, 5).

Відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю «ЖИТЛОСЕРВІС ПЛЮС» (04073, м. Київ, вулиця Семена Скляренка, 17, ).

Суддя В.І. Келеберда