Справа № 520/4233/21
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2021-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

25 травня 2021 р. № 520/4233/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Кухар М.Д.,

при секретарі судового засідання - Мадевської Е.Д.,

за участю :

представника позивача - Цвікевич О.А.,

представника відповідача - Красникової О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "НОВИЙ СТИЛЬ" (вул. Григорівське шосе, буд. 88, м. Харків, 61020, ) до Слобожанської митниці Держмитслужби (вул. Короленка, буд. 16-Б, м. Харків, 61003, ) про скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, Приватне акціонерне товариство "НОВИЙ СТИЛЬ", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UА807170/2020/000060/2 від 11.12.2020 р.;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UА807170/2020/000069/2 від 18.12.2020 р.;

- стягнути з Державного бюджету України на користь Приватного акціонерного товариства «Новий Стиль» витрати зі сплати судового збору 3286,11 грн. за звернення до суду та витрати на професійну правничу допомогу.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що при здійсненні митного оформлення для підтвердження митної вартості конкретної поставки товару та її визначення за основним методом - ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) позивачем було надано усі документи, які передбачені чинним законодавством.

Позивач зазначив, що відповідачем був наданий запит № 22398 від 11.12.2020р. №22410 від 18.12.2020р., що у зв`язку з наданням недостовірних документів щодо складової митної вартості спрацювала система АСАУР та було запропоновано надати пояснення та додаткові документи. У вимогах митного органу про надання додаткових документів перелічено всі можливі документи, про які згадує стаття 53 Митного кодексу України. Позивач зазначає, що митним органом не зазначено у чому саме, у яких саме документах, інформація містить розбіжності. Позивач надав митному органу лист від 11.12.2020р. №11.12.2020/2. від 18.12.2020р. № 18.12.2020 4 та з інформацією та поясненнями стосовно запитаної інформації га поставки товару. Однак, незважаючи на надані документи та пояснення, відповідачем були прийняти рішення про коригування митної вартості товарів № UА807170/2020/000060/2 від 11.12.2020 р. та № UA807170/2020/000069/2 від 18.12.2020 р.

На думку позивача, приймаючи оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів контролюючий орган діяв з порушенням вимог діючого законодавства, оскільки надані на митне оформлення документи не містять жодних розбіжностей та в повному обсязі підтверджують ціну товару, визначену контрактом.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 18.03.2021 відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що відповідач у спірних правовідносинах діяв згідно чинного законодавства (а.с. 118-131). В обґрунтування своєї позиції відповідач зазначив, що відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 54 МКУкраїни митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з положеннями пп. 1-3 ч.5 ст.54 МК України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів.

Таким чином, митниця зобов`язана здійснювати контроль за повнотою нарахування митних платежів та правильністю визначення бази митного оподаткування, зокрема, митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України.

Вважає вимоги заявленого позову безпідставними та просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Представник позивача в судове засідання прибув, просив задовольнити позовні вимоги з підстав, викладених у позові.

Представник відповідача під час судового розгляду справи проти позову заперечував, та зазначив, що спрацювання АС АУР є рекомендацією, обов`язковою до виконання, посадовій особі митного органу більш ретельно опрацювати подані до митного оформлення документи. З цього слідує, що у Слобожанської митниці Держмитслужби виникли підстави для більш детального аналізу умов зовнішньоекономічної операції щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості. Представник відповідача вважає, що винесені рішення про коригування митної вартості товарів є законними. Просив у позові відмовити в повному обсязі.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази, судом встановлено наступне.

Як встановлено за матеріалами справи 05.12.2019 між ПАТ "НОВИЙ СТИЛЬ" та фірмою ANHUI LAITE GAS SPRING СО. укладено контракт № 05122019-LANT, відповідно до якого продавець зобов`язується передати у власність покупцеві, а покупець - прийняти та оплатити наступну продукцію: пневмоциліндри лінійної дії на умовах, викладених у цьому контракті; поставка товару здійснюється партіями в межах загальної суми цього контракту; узгодження замовлень на конкретну партію товару здійснюється сторонами по електронній пошті; підтвердженням замовлення покупця є отримання повідомлення по електронній пошті і/або виставлення продавцем проформи-інвойсу.

Згідно з пунктом 3.1 контракту продавець поставляє покупцю товар на наступних умовах: FOB Шанхай, Китай; EXW Шанхай, Китай.

Додатками до контракту № 13, № 14 від 09.07.2020 зазначено, що оплата товару на протязі 90 календарних днів з моменту поставки товару покупцю.

Керуючись умовами укладеного контракту продавець поставив покупцю силові пневмоциліндри лінійної дії, багатоцільвого призначення.

Позивач ввіз Товар на підставі нижче вказаних документів: Контракт № 05122019-LANT від 05.12.2019р., додаток до контракту № 24 від 10.10.2020р., № 26 від 28.10.2020р. у якому зазначено, що оплата товару на протязі 90 календарних днів з моменту поставки товару покупцю, тобто контрактом передбачено відстрочення платежу; Інвойс (Рахунок - фактура) NОWY24/2020 від 10.10.2020р.. NОWY 31/2020 від 28.10.2020р. (з перекладом). Інші платежі також не відбувались, Коносамент SHAODS164199 від 17.10.2020р., 177ХNЕNЕN9878В від 07.11.2020р; Сертифікат про походження товару 20С3405ВОС18/00051 від 26.10.2020р., 20С3405ВОС18/00055 від 11.11,2020р., Пакувальний лист б/н від 10.10.2020р., б/н_від 28.10,2020р., Договір на транспортно - експедиторські послуги 01042020 від 01.04.2020р., Рахунок фактура про надання транспортно- експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно - експедиторських послуг № СФ - 19567 від 07.12.2020р.. №СФ- 19631 від 07.12.2020р., Документ, що підтверджує вартість перевезення товару (довідка) 07/12/9849 від 07.12.2020р., 07/12/10148-4 від 07.12.2020р., Інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. 6352749 від 11.12.2020р.. 6386964 від 18.12.2020р., інформація (довідка) про відсутність взаємозалежності (ст.58 МК України) від 11.12.2020р. від 18.12.2020р., Інформація (довідка) про відсутність страхування від 11.12.2020р... 18.12.2020р, копія експортної декларації країни відправлення № 03158058, №16796211

Пунктом 1.1. Контракту з фірмою ANHUI LAITE GAS SPRING СО. № 05122019-LANT від 05.12.2019р. з додатками зазначено, що Продавець зобов`язується передати у власність Покупцеві, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити наступну продукцію:

Пневмоциліндри лінійної дії (Надалі іменується «Товар») на умовах, викладених у цьому Контракті.

Поставка Товару здійснюється партіями в межах загальної суми цього Контракту. Узгодження замовлень на конкретну партію товару здійснюється сторонами по електронній пошті. Підтвердженням замовлення Покупця є отримання повідомлення по електронній пошті і / або виставлення Продавцем проформи-інвойсу (п. 1.2 Контракту).

Відповідно до п. 3.1. укладеного Контракту, Продавец поставляє Покупцю Товар на наступних умовах: FОВ Шанхай, Китай. ЕХW Шанхай, Китай, FОВ Нигбо, Китай.

Керуючись умовами укладеного Контракту - Продавець поставив Покупцю силові пневмоциліндри лінійної дії, багатоцільвого призначення, по двом партіям, вартість якого була скорегована на загальну суму:

Рішенням коригування UА 807170/2020/000060/2 від 11.12.2020 р. визначена вартість за 1 методом: 406 457,00 грн. з урахуванням транспортних витрат до митного кордону України з яких було заявлено та сплачено 5 % мита - 20 322, 85 грн. та ПДВ - 85 355. 97 грн.

Вартість за 3 методом (перерахована митним органом): 777641, 24 грн. з урахуванням транспортних витрат до митного кордону України, нараховано 5% мита - 38 882. 06 грн. та ПДВ 163 304. 66 грн.

Підвищення вартості Товару склала: 737000, 00 грн. (Товару): 18 559.21 грн. (5 % мита); 77 948.69 грн. (ПДВ)

Рішенням коригування UА 807170/2020/000069/2 від 18.12.2020 р. вартість визнаена за першим методом: 461 909,63 грн. з урахуванням транспортних витрат до митного кордону України з яких було заявлено та сплачено 5 % мита - 23 095. 48 грн. та ПДВ - 97 001. 02 грн.

Вартість, за 3 метолом (перерахована митним органом): 933 317. 89 гри. з урахуванням транспортних витрат до митного кордону України, нараховано 5% мита - 46 665. 89 грн. та ПДВ 195 996. 76 грн.

Підвищення вартості Товару склала: 471408. 26 грн. (Товару); 23 570. 41 грн. (5 % мита); 98 995.74 грн. (ПДВ)

На підтвердження митної вартості товару позивачем надано до відповідача

відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України надав до Харківської обласної митниці обов`язкові та додаткові документи:

- Декларацію митної вартості ІМ № ІМ807170/2020/067585 від 11.12.2020р. №ІМ 807170/2020/069312 від 18.12.2020р.,

- Контракт № 05122019-LANT від 05.12.2019р. (далі за текстом - Контракт),

- Додаток до контракту № 24 від 10.10.2020р.. № 26 від 28.10.2020р., у якому зазначено, що оплата товару на протязі 90 календарних днів з моменту поставки товару покупцю, тобто контрактом передбачено відстрочення платежу;

- інвойс (Рахунок - фактура) NOWY24/2020 від 10.10.2020р.. NOWY 31/2020 від 28.10.2020р. (з перекладом). Інші платежі також не відбувались.

- Коносамент SAODS164199 від 17.10.2020р.. 177ХNENEN9878В від 07.11.2020р.

- Сертифікат про походження товару 20С3405ВОС18/00051 від 26.10.2020р.. 20С3405ВОС18/00055 від 11.11.2020р.

- Пакувальний лист б/н від 10.10.2020р.. б/н від 28.10.2020р.

- Договір на транспортно - експедиторські послуги 01042020 від 01.04.2020р.

- Рахунок фактура про надання транспортно- експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно - експедиторських послуг № СФ - 19567 від 07.12.2020р.. №СФ-19631 від 07.12.2020р.;

- Документ, що підтверджує вартість перевезення товару (довідка) 07/12/9849 від 07.12.2020р.. 07/12/10148-4 від 07.12.2020р.

- Інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, інш. держ. 6352749 від 11.12.2020р.. 6386964 від 18.12.2020р.

- Інформація (довідка) про відсутність взаємозалежності (ст.58 МК У) від 11.12.2020р. від 18.12.2020р.

- Інформація (довідка) про відсутність страхування від 11.12.2020р., 18.12.2020р.

- копія експортної декларації країни відправлення № 03158058. №16796211

Під час контролю митної вартості товару за митною декларацією ІМ № UА 807170/2020/067585 від 11.12.2020р. № UА 807170/2020/069312 від 18.12.2020р., відповідачем був наданий запит № 22398 від 11.12.2020р. № 22410 від 18.12.2020р. що у зв`язку з наданням недостовірних документів щодо складової митної вартості спрацювала система АСАУР та було запропоновано надати пояснення та додаткові документи.

Згідно наведених запитів позивачу запропоновано надання пояснення та додаткові документи, а саме:

1). Інформацію про відсутність обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих. що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою па вартість товару: 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів: 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті: 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів:

І) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається: 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації: 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів: 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару:7) копія митної декларації відправлення: 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Тобто у вимогах митного органу про надання додаткових документів перелічено всі можливі документи, про які згадує стаття 53 Митного кодексу України.

Аналіз вимог ст. ст. 53-54 Митного Кодексу України дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обгрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу саме обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Таку позицію займає Верховний Суд постанова 04.04.2018р справа № 826/27058/15 (К/9901/35148/18).

У зазначених запитах відповідач посилався на те, що надані документи: містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують складову митної вартості.

При цьому митним органом не зазначено у чому саме, у яких саме документах, інформація містить розбіжності.

Як встановлено під час розгляду справи, ПАТ "НОВИЙ СТИЛЬ" надав митному органу лист № 11.12.2020/2 від 01.09.2020, № 18.12.2020/4 від 18.12.2020 з інформацією та поясненнями стосовно запитаної інформації та поставки товару, додатково надано копії митних декларацій країни відправлення та прайс лист виробника. Також, позивач у відповідях на запити повідомив, що до митних декларацій підприємством надано всі документи, які підтверджують заявлену митну вартість товару у зв`язку з чим просив надати рішення про визначення митної вартості за вказаними деклараціями.

Позивач у відповідях на запити повідомив, шо до митних декларацій ІМ № UА 807170/2020/067585 від 11.12.2020р. № UА 807170/2020/069312 від 18.12.2020р.. ПАТ «Новий стиль» було надано всі документи, які підтверджують заявлену митну вартість товару у зв`язку з чим просив надати Рішення про визначення митної вартості за вказаними деклараціями.

На підставі вказаних вище документів, Слобожанською митницею Держмитслужби складено рішення про коригування митної вартості товарів № UА807170/2020/000060/2 від 11.12.2020 та № UА807170/2020/000069/2 від 18.12.2020.

Також, на підставі даних рішень про визначення митної вартості товарів відповідачем видано картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА807170/2020/000060/2 від 11.12.2020 р. та № UА 807170/2020/000069/2 від 18.12.2020 р.

Збільшення митної вартості товару призвело до збільшення розміру податків, які сплатив позивач.

Також, на підставі прийнятого рішення про визначення митної вартості товарів Митним органом видана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА 807170/2020/01391 від 11.12.2020р. та № UА 807170/2020/01411 від 18.12.2020 р.

У своїх рішеннях митниця зазначає, що не надано додаткових документів. Тобто не можливо пересвідчитися, що товар є справді ідентичним чи аналогічним. які ж умови поставки такого товару тощо. Крім цього однією із підстав прийняття рішення коригування митний орган зазначив наявність в системі АСУР цінова інформація з ціною, що менше ніж було заявлено позивачем.

Крім цього, у рішенні про коригування митної вартості № UА 807170/2020/000060/2 від 11.12.2020 р. та № UА 807170/2020/000069 2 від 18.12.2020 р.. зазначалось: 1) не надано переклад митної декларації країни відправлення. Зазначена інформація не є обов`язковою. Наявні рішення про коригування митної вартості за подібним товаром по даному підприємству.

Проте суд зазначає, що таких підстав для застосування другорядного методу Митний кодекс України не передбачає.

З метою уникнення простою транспорту та виробничою необхідністю позивач змушений був оформити товар за ціною, визначеною митним органом МД ІМ №ІМ807170/2020/067962 від 14.12.2020р.. № ІМ807180/2020/069536 від 18.12.2020р., під гарантію у відповідності до ст.55 Митного кодексу України.

У зв`язку з тим, що позивач надав всі наявні документи, позивач у порядку пункту 2 частини 4 статті 54 Митного кодексу України надіслав запит від 18.01.2021р. № 18.01.2021/1 та № 18.01.2021/8 до митного органу з проханням надати відповідні пояснення.

05.02.2021р. позивачем було отримано відповідь вх. № 05.02.2021/2. 05.02.2021/4 у якій митний орган зазначив, що: на запит № 18.01.2021/1. № 18.01.2021/8 від 18.01.2021р. митний орган надав відповідь, що вартість було перераховано на підставі: недостовірністю документів для визначення митної вартості, спрацювання АСУР; дата оформлення країни відправлення раніше ніж дата оформлення коносаменту; не надано переклад митної декларації країни відправлення.

Не погоджуючись із винесеними рішення про коригування митної вартості товарів № UА807170/2020/000060/2 від 11.12.2020 та № UА807170/2020/000069/2 від 18.12.2020, підприємство звернулось до суду з даним позовом.

По суті спірних правовідносин суд вказує наступне.

Відповідно до статей 49, 50 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Частиною першою статті 51 Митного кодексу України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

При цьому, згідно з приписами пункту 2 частини другої статті 52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зокрема, мають право на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу (пункт 2 частини третьої статті 52 Митного кодексу України).

Частиною четвертою статті 52 Митного кодексу України передбачено, що у випадках, визначених цим Кодексом, для заявлення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України відповідно до митного режиму імпорту, органу доходів і зборів, який проводить митне оформлення цих товарів, разом з митною декларацією та іншими необхідними для митного оформлення зазначених товарів документами в установленому порядку подається декларація митної вартості.

За змістом частини першої статті 260 Митного кодексу України, якщо декларант або уповноважена ним особа не володіє точними відомостями про характеристики товарів, необхідні для заповнення митної декларації у звичайному порядку, вона може подати органу доходів і зборів тимчасову митну декларацію на такі товари за умови, що вона містить дані, достатні для поміщення їх у заявлений митний режим, та під зобов`язання про подання додаткової декларації у строк не більше 45 днів з дати оформлення тимчасової митної декларації.

Відповідно до частин першої - третьої статті 57 цього Кодексу визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно з приписами статті 58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Статтею 53 Митного кодексу України встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до частини 5 статті 53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

З аналізу наведених вище правових норм вбачається, що Митним кодексом передбачено вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Вказана норма кореспондується з положеннями статті 318 Митного кодексу України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до статті 58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (Контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Розрахунки згідно із цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.

Використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально.

Послідовність дій посадових осіб органів доходів і зборів при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів під час здійснення їх митного контролю та митного оформлення визначено Методичними рекомендаціями щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затвердженими наказом ДМС України від 13.07.2012 №362.

Згідно з приписами пункту 6 глави 2 вказаних Методичних рекомендацій при перевірці розрахунку, здійсненого декларантом або уповноваженою ним особою при визначенні митної вартості товарів за основним методом, та чисельного значення заявленої митної вартості, зокрема, аналізується: включення всіх складових митної вартості; включення всіх платежів, які відповідають вимогам, встановленим частинами п`ятою - восьмою статті 58 Кодексу, до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті; наявність помилок при перенесенні відомостей з документів, які підтверджують митну вартість товарів, до митної декларації та/або до декларації митної вартості (далі - ДМВ); наявність арифметичних помилок в митній декларації, ДМВ або документах, які підтверджують митну вартість товарів; наявність помилок при перерахунку сум в іноземній та/або національній валютах; наявність помилок при здійсненні нарахувань (наприклад, знижок); наявність помилок при перерахуванні одиниць виміру оцінюваного товару на одиниці виміру товару відповідно до Митного тарифу України.

При перевірці розрахунку та числового значення заявленої митної вартості товарів здійснюється перевірка наявності у підтверджуючих документах всіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості, а саме: ДМВ (якщо ДМВ подається); митній декларації графи 12, 20, 22, 31 (в частині зазначення характеристик товару, які впливають виключно на рівень його митної вартості), 42, 43, 44 (в частині наявності реквізитів документів, які підтверджують митну вартість товарів), 45, 46; документах, поданих для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, для декларування яких не застосовується митна декларація (в частині зазначення характеристик товару, які впливають виключно на рівень його митної вартості); рахунку-фактурі або іншому документі, який визначає вартість товару (пункт 7 глави 2 Методичних рекомендацій).

Відповідно до частини 1 статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 Митного кодексу України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно до положень частини 6 статті 54 Митного кодексу України, підставами для відмови у коригуванні митної вартості, серед іншого, є неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу.

За змістом статті 57 Митного кодексу України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється в першу чергу за основним методом, тобто, за ціною договору (вартістю операції).

Тобто, згідно норм Митного кодексу України, митним органом при прийнятті рішення про коригування митної вартості товарів повинна бути зазначена послідовність застосування методів визначення митної вартості та причини, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Також згідно з частиною 6 статті 53 Митного кодексу України, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

В той же час, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Право митного органу на витребування додаткових документів не є абсолютним, а виникає за наявності хоча б однієї з таких підстав: надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Таким чином, аналіз наведених положень дає підстави для висновку, що органи доходів і зборів мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Суд звертає увагу на те, що прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, відповідно до ч. 2 ст. 55 Митного кодексу України, має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня.

Проте, в порушення вказаної норми відповідачем в оскаржуваних рішеннях не обґрунтовано причини, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано.

Верховний Суд у постанові від 14 травня 2019 року (справа № 820/2474/16) зазначив, що наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає органу доходів і зборів право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши вiдсутнiсть достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані її складові, та які саме документи необхiднi для підтвердження того чи іншого показника.

Щодо сумнівів представника відповідача стосовно оплати товару, суд зазначає наступне.

Згідно умов контракту від 05.12.2019 передбачено дві умови оплати: оплата товару на протязі 90 календарних днів з моменту поставки товару (п. 5.2.1 контракту), або 100 % передплата на підставі проформи - інвойсу; конкретні умови на підставі замовлення та зазначаються у специфікаціях (п. 5.2.2 контракту).

Судом встановлено, що на момент розгляду справи АТ «НОВИЙ СТИЛЬ» оплатив товар та у підтвердження цього факту було надано платіжне доручення № 36 від 02.02.2021р.; було сплачені транспортні виграти у підтвердження було надано: платіжне доручення № 784 від 19.01.2021р.. № 784 від 19.01.2021р. акт виконаних робіт № ОУ 000664 від 14.12.2020р.. акт виконаних робіт № ОУ 0006672 від 19.12.2020р., звіт експедитора 14.12.2020р.. 19.12.2020р.. переклад експортної декларації.

Тобто, вказані документи підтверджують вартість перевезеного товару.

Отже, ПАТ «НОВИЙ СТИЛЬ» надало всі необхідні документи за зазначеним партіями Товару. Вимагання інших документів суд вважає необґрунтованим та таким, що не відповідає діючому законодавством.

Враховуючи викладене, відповідачем не наведено конкретних та обґрунтованих обставин, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих позивачем документів та водночас не доведено, що заявлені позивачем відомості про митну вартість товару є неповними та/або недостовірними. Ані під час декларування спірного товару, ані під час судового розгляду справи відповідач не вказав на документи, зазначені у статті 53 МК України, і які подані позивачем при митному оформленні, в яких з них наявні розбіжності, ознаки підробки або які не містять всіх відомостей на підтвердження числових значень складових митної вартості товару.

Інші доводи відповідача висновків суду не спростовують.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що прийняті відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів № UА807170/2020/000060/2 від 11.12.2020 р. та №UА807170/2020/000069/2 від 18.12.2020 р. є протиправними, а тому - підлягають скасуванню.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги приватного акціонерного товариства "НОВИЙ СТИЛЬ" є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства.

Керуючись ст. ст. 2, 6-11, 14, 77, 139, 243-246, 250, 255, 295, 297 Кодексом адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Приватного акціонерного товариства "НОВИЙ СТИЛЬ" (вул. Григорівське шосе, буд. 88, м. Харків, 61020, ) до Слобожанської митниці Держмитслужби (вул. Короленка, буд. 16-Б, м. Харків, 61003, ) про скасування рішень - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UА807170/2020/000060/2 від 11.12.2020 р.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UА807170/2020/000069/2 від 18.12.2020 р.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Слобожанської митниці Держмитслужби (вул. Короленка, буд. 16-Б, м. Харків, 61003, ) на користь Приватного акціонерного товариства "НОВИЙ СТИЛЬ" (вул. Григорівське шосе, буд. 88, м. Харків, 61020, ) суму сплаченого судового збору у розмірі 3286,11 грн. (три тисяча двісті вісімдесят шість гривень 11 копійок).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Скарга може бути подана у порядку ч.1 ст.297 КАС України безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду або у порядку п.15.5 Розділу VII КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення виготовлено 31 травня 2021 року.

Суддя Кухар М.Д.