Справа № 296/4647/21
Суддя: Петровська М. В.
Дата ухвалення: 2021-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 травня 2021 року м. Житомир справа № 296/4647/21

провадження № 2-а/296/117/21

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Петровська М.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Інспектора УПП в Житомирській області ДПП лейтенанта поліції Яременка Богдана Олександровича про скасування постанови,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою, відповідно до змісту якої просить скасувати постанову про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності серії ЕАН №4116517 від 24.04.2021.

Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність вимогам статей 160-161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам Кодексу з наступних підстав.

Пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Частиною четвертою статті 46 КАС України закріплено, що відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Як встановлено зі змісту позовної заяви, позивачем у якості відповідача зазначено Інспектора УПП в Житомирській області ДПП лейтенанта поліції Яременка Богдана Олександровича, тобто посадову (службову) особу суб`єкта владних повноважень, однак відповідно до положень пункту 3 частини 1 статті 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, інспектори відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції, яка регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів, а саме - від імені Департаменту патрульної поліції Національної поліції України і її територіальних органів.

За таких обставин позовна заява в частині визначення відповідачем інспектора патрульної поліції має відповідати пункту 3 частини 1 статті 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення, за якою належним відповідачем має бути відповідний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення (Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції).

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід уточнити в частині зазначення належного відповідача, а також обов`язкових відомостей щодо нього, визначених пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України.

Згідно з п.8 ч.5 ст.160 КАС України, позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

В порушення п.8 ч.5 ст.160 КАС України, позовна заява не містить зазначення відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (в редакції, чинній на момент звернення до суду, далі - Закон №3674-VI).

Суд зазначає, що за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом № 3674-VI.

При цьому, відповідно до положень статей 3, 5 Закону №3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

В свою чергу, належний розмір ставки судового збору, який підлягає сплаті при поданні вказаної позовної заяви, становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Вказана позиція суду узгоджується із правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 18.03.2020 у справі №543/775/17.

Відповідно до абз.4 ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" від від 15.12.2020 № 1082-IX, з 01 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2 270 гривень.

Враховуючи вищевикладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір в сумі 454,00 грн за наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у Жит.обл/Корольов. р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37976485; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA0006832; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу - *;101;__________ (код ЄДРПОУ для юридичних осіб / РНОКПП або серія та номер паспорта громадянина України для фізичних осіб); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Корольовський районний суд м. Житомира.

Частиною четвертою статті 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з частиною другою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Приписами частин 4, 5 статті 94 КАС України встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Також, відповідно до частини першої статті 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Суд звертає увагу, що долучені до матеріалів позовної заяви та її примірників для відповідачів копії письмових доказів не завірені належним чином, а саме: не містять відміток "копія", дати здійснення завірення копії та ПІБ особи, яка завірила вказані копії.

Крім того, надані позивачем до позовної заяви та її примірника копії письмових доказів виготовлені неналежним чином, а їх низька якість унеможливлює встановлення змісту та подальше дослідження судом вказаних копій письмових доказів.

Згідно з частиною другою та третьою статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини другої статті 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Так, оскаржувану позивачем постанову винесено 24 квітня 2021 року, в той час як із позовом до суду позивач звернувся лише 19 травня 2021 року, що підтверджується відповідною відміткою про реєстрацію позовної заяви.

Враховуючи вищевикладене, позивачем пропущено строк звернення із позовом до суду, передбачений ч.1 ст.286 КАС України.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем на виконання вимог ч.6 ст.161 КАС України до позовної заяви було додано заяви про поновлення строку звернення із позовом до суду, відповідно до змісту якого позивач вказує, що позовну заяву ОСОБА_1 було подано до суду 05.05.2021, а тому позивачем дотримано десятиденний строк звернення із позовом до суду. Також посилається на статтю 55 Конституції України.

Оцінивши наведені підстави для поновлення строку звернення до суду, суд вважає їх неповажними, з огляду на наступне.

Так, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після

виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Рішенням Конституційного Суду України №17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин: вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли у суб`єкта звернення до суду виникають підстави, що дають йому право на пред`явлення визначених законом вимог, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Суд звертає увагу, що долучений позивачем до заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду перший аркуш позовної заяви із відміткою Корольовського районного суду м. Житомира (перекреслений штамп суду із датою одержання 05.05.2021) не є доказом поважності пропуску строку звернення до суду. Зокрема, позивачем не надано доказів на підтвердження наявності відповідної ухвали судді Корольовського районного суду м. Житомира про повернення позовної заяви, в якій зазначено про причини її повернення позивачу, а також доказів на підтвердження дати отримання такої ухвали суду разом із матеріалами позовної заяви.

Відсутність таких доказів позбавляє суд перевірити та надати оцінку поважності причин пропуску строку звернення до суду із цим позовом.

Частиною першою статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, позивачу необхідно вказати підстави для поновлення строку звернення до суду із цим позовом разом з наданням доказів поважності причин його пропуску з урахуванням висновків суду, викладених у цій ухвалі.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду :

- доказів сплати судового збору у розмірі 454,00 грн;

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду щодо оскарження спірної постанови, із зазначенням підстав для поновлення такого строку разом із сукупністю доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення із позовом до суду (наданням ухвали суду та доказів її отримання позивачем);

- двох примірників позовної заяви із зазначенням: 1) належного відповідача та обов`язкових відомостей щодо нього, визначених пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України; 2) відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- двох примірників якісно виготовлених та належним чином завірених копій усіх письмових доказів, долучених до позовної заяви.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суддя, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі якщо недоліки заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя М. В. Петровська