Справа № 580/1271/21
Суддя: О.А. Рідзель
Дата ухвалення: 2021-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

31 травня 2021 року справа № 580/1271/21 м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Рідзеля О.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду клопотання представника Головного управління ДПС у Черкаській області про залишення без розгляду позовної заяви в адміністративній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Агро Нафта Трейд до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

12.03.2021 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов товариства з обмеженою відповідальністю Агро Нафта Трейд (далі позивач) до Головного управління ДПС у Черкаській області (далі відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 12.08.2020 №1 про застосування штрафу на суму 80000,00 грн.

Ухвалою суду від 31.03.2021 відкрито провадження у справі та вирішено її розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.

23.04.2021 представник відповідача подав суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення в суд з цим позовом (далі клопотання), яке мотивоване тим, що за наслідками адміністративного оскарження спірного рішення скаргу позивача залишено без задоволення рішенням від 03.12.2020, яке позивач отримав 08.12.2020. При цьому, нормами ПК України встановлений місячний строк звернення в суд у разі застосування процедури адміністративного оскарження. Тому, звернувшись до суду 12.03.2021, позивач пропустив строк звернення.

11.05.2021 позивач подав суду клопотання про поновлення пропущеного строку звернення в суд, яке мотивоване тим, що у зв`язку із запровадженим в Україні карантином та перебуванням керівника позивача на самоізоляції були відсутні можливості для звернення в суд. Також зазначає, що у січні 2021 року звертався в суд з аналогічним позовом, який повернутий позивачу у зв`язку з неможливістю сплати судового збору з огляду на скрутне матеріальне становище. Отже, пропуск строку здійснений з об`єктивних причин.

Оцінивши доводи клопотання відповідача, суд дійшов висновку, що воно не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до частин 1, 2, 4 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною четвертою статті 122 КАС України.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

У постанові від 26 листопада 2020 року у справі №500/2486/19 Верховний Суд здійснив системне тлумачення норм права, які регулюють питання обчислення строку звернення до суду в податкових спорах, висловивши правову позицію про те, що строки звернення до суду після застосування досудового порядку вирішення спору є коротшими, ніж звичайні строки.

Верховний Суд у вказаній постанові за результатом комплексного аналізу правового регулювання також зазначив, що норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною нормою, яка регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору.

Отже, нормами ПК України встановлено місячний строк для звернення в суд з позовом про оскарження рішення контролюючого органу про донарахування грошових зобов`язань після закінчення процедури адміністративного оскарження.

Суд встановив, що рішенням ДПС України від 03.12.2020 №34154/6/99-00-06-02-05-06 залишено без змін податкове повідомлення-рішення від 12.08.2020 №1.

Вказане рішення позивач отримав 08.12.2020, а з даним позовом звернувся в суд 12.03.2021.

Ч.3 ст.123 КАС України передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Згідно зі ст.17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини, Європейська Конвенція Про захист прав людини і основоположних свобод і практика Європейського Суду з прав людини є джерелом права.

Відповідно до Рішення Європейського суду з прав людини у справі Іліан проти Туреччини, правило встановлення обмежень до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично й не має абсолютного характеру.

На підставі ч.1 ст.6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні ЄСПЛ по справі Мушта проти України зазначено, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями.

Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.

У рішенні ЄСПЛ у справі Плахтєєв та Плахтєєва Проти України зазначено, що пункт 1 статті 6 Ковенції гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено право на суд, одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом. Однак це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, таким, наприклад, як передбачені законом строки давності. Якщо доступ до суду обмежено внаслідок дії закону або фактично, суд має з`ясувати, чи не порушило встановлене обмеження саму суть цього права і, зокрема, чи мало воно законну мету, і чи існувало відповідне пропорційне співвідношення між застосованими засобами і поставленою метою (рішення ЄСПЛ у справі Ашинґдейн проти Сполученого Королівства (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року).

Суд врахував, що відповідно до п.3 Перехідних положень КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд встановив, що відповідно до наказу позивача від 05.12.2020 №05/12 встановлено для керівника ТОВ Агро Нафта Трейд ОСОБА_1 та головного бухгалтера ОСОБА_2 режим домашньої самоізоляції з 05.12.2020 до завершення карантину.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 установлено з 12 березня 2020 року на усій території України карантин. Термін його дії черговий раз продовжено до 30.06.2021.

Суд також врахував, що згідно з даними автоматизованої системи діловодства суду 28.01.2021 позивач звертався з аналогічним позовом, який ухвалою від 18.02.2021 повернутий (справа №580/354/21).

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Суд також враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену в рішенні від 04.12.1995 у справі Беллет проти Франції, в якому Суд зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.З огляду на викладене, суд вирішив визнати причини пропуску позивачем строку звернення в суд поважними та поновити відповідний строк.

Крім того, у вищевказаній постанові від 26 листопада 2020 року у справі №500/2486/19 Верховний Суд зазначив, що задля додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд, які є елементами принципу верховенства права, зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики.

Зважаючи, що до часу прийняття вищевказаної постанови Верховного Суду від 26.11.2020 існувала судова практика відповідно до якої процесуальний строк звернення до суду в податкових спорах становить 1095 днів, а спірне рішення від 12.08.2020 №1 прийняте до часу відступу від вказаної позиції у бік зменшення строку судового оскарження, з метою забезпечення права позивача на доступ до правосуддя, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. ст. 2-21, 238-239, 244-245, 248, 256, 295 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Поновити товариству з обмеженою відповідальністю Агро Нафта Трейд строк звернення в суд.

Відмовити повністю у задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Черкаській області від 23.04.2021 про залишення позовної заяви без розгляду.

2. Копію ухвали направити учасникам справи.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів з моменту її складення до Шостого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції.

Суддя О.А. Рідзель