Справа № 520/4760/21
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2021-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

01 червня 2021 р. справа № 520/4760/21 Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Котеньова О.Г., розглянувши за правилами спрощеного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Державного підприємства "Жовтневе лісове господарство" (вул. Лесі Українки, буд. 63, м. Мерефа, 62472, ) до Державної екологічної інспекції у Харківській області (вул. Бакуліна, буд. 6, м. Харків, 61166, ) про визнання протиправним та скасування наказу, визнання дій протиправними,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Державне підприємство "Жовтневе лісове господарство", звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної екологічної інспекції у Харківській області, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Наказ Державної екологічної інспекції у Харківській області № 197/12-02 від 25.02.2021;

- визнати протиправними дії Державної екологічної інспекції у Харківській області з проведення перевірки та складення Акту перевірки №197/12-02/06-14 від 02.03.2021 року та скасувати Акт Державної екологічної інспекції у Харківській області № 197/12-02/06-14 від 02.03.2021.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 29.03.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що посадовими особами Державної екологічної інспекції у Харківській області на підставі наказу від 25.02.2021№ 197/12-02 та направлення на перевірку від 25.02.2021 №197/12-02/06-04 у період з 26.02.2021 по 02.03.2021 проведена позапланова перевірка Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» з питань дотримання вимог природоохоронного законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, за результатами якої складено Акт перевірки №197/12-02/06-14 від 02.03.2021 .

Позивач вказує, що відповідно до змісту направлення від 25 лютого 2021 року № 197/12-02/06-04, підставою для здійснення заходу є звернення гр. ОСОБА_1 (з аналізу акту № 197/12-02/06-14 від 02.03.2021, складеного за результатами перевірки, звернення гр. ОСОБА_1 датоване 28.01.2021) та Погодження Державної екологічної інспекції України віл 28.01.2021 № 3.1/212ПГ на проведення Державною екологічною інспекцією у Харківській області позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави. З аналізу вищевикладеного слідує, що дата самого звернення та дата Погодження на перевірку збігаються у часі (датовані 28.01.2021).

Позивач вважає, що відповідач, з урахуванням строків розгляду матеріалів, які направляються до Держекоінспекції на отримання Погодження на перевірку, не міг отримати Погодження на здійснення перевірки в ту саму дату, якою датоване саме звернення, а тому, на думку позивача, позапланова перевірка контролюючим органом проведена всупереч законодавства (за відсутності погодження Держекоінспекцією здійснення позапланового заходу в установленому законодавством порядку), тобто протиправно, наслідком чого є відсутність у контролюючого органу права на прийняття рішення за підсумками такої перевірки.

Окрім того, позивач вказує, що у формальному неконкретному викладі питань перевірки вбачається не відповідність наказу від 25.02.2021 № 197/12-02 і направлення на проведення позапланової перевірки ДП «Жовтневий лісгосп» від 25.02.2021 № 197/12-02/06-04 вимогам статей 3, 6 Закону № 877, з огляду на невідповідність звернення гр. ОСОБА_1 до наказу та направлення, на підставі якого призначено позаплановий захід державного нагляд) без визначення конкретних питань, які слід перевіряти.

Відповідач у відзиві на позов проти задоволення позовних вимог заперечував, вказав, що Інспекцією на підставі ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», звернення громадянина ОСОБА_1 , погодження Державної екологічної інспекції України від 02.02.2021 року № 3.1/212 ПГ видано наказ від 25 лютого 2021 року за № 197/12-02 та винесено направлення на здійснення позапланової перевірки в термін 26 лютого, з 01 по 02 березня 2021 року на предмет додержання вимог природоохоронного законодавства в частині охорони, захисту, використання та відтворення лісів у діяльності ДП «Жовтневе лісове господарство» в межах питань, порушених у зверненні громадянина ОСОБА_1 . Відповідачем зазначено, що посилання позивача про відсутність конкретизації предмету перевірки є безпідставним в зв`язку із тим, що в направленні у графі "предмет здійснення заходу" вказано: додержання вимог природоохоронного законодавства в частині охорони, захисту, використання та відтворення лісів у діяльності ДП «Жовтневе лісове господарство» в межах питань, порушених у зверненні громадянина ОСОБА_1 .

Інші заяви по суті справи до суду не надходили.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі. Суддя перебував на лікарняному з 28.05.2021 по 31.05.2021.

Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд встановив таке.

Посадовими особами Державної екологічної інспекції у Харківській області на підставі наказу від 25.02.2021 №197/12-02 та направлення на перевірку від 25.02.2021 №197/12-02/06-04 у період з 26.02.2021 по 02.03.2021 проведена позапланова перевірка Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» з питань дотримання вимог природоохоронного законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Наказ від 25.02.2021 №197/12-02 видано на підставі звернення громадянина ОСОБА_1 від 28.01.2021 за наявності погодження Державної екологічної інспекції України від 02.02.2021 року № 3.1/212 ПГ.

За наслідками перевірки ДП «Жовтневе лісове господарство» Інспекцією складено проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів № 197/12-02/06-14 від 02.03.2021 (далі - Акт), який здано до канцелярії підприємства в зв`язку із відмовою керівника від його підписання в останній день здійснення державного нагляду (контролю), що підтверджується штампом ДП «Жовтневе лісове господарство».

Не погоджуючись з підстави проведення перевірки, зокрема, з наказом 25.02.2021 №197/12-02, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступними приписами норм чинного законодавства.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 року № 275, Державна екологічна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних, ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Згідно з п. 1 Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07 квітня 2020 року № 230, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16 квітня 2020 р. за № 350/34633 (надалі Положення) Державна екологічна інспекція відповідної області (далі - Інспекція) є територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується.

На підставі п. 2 розділу 2 Положення, Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог природоохоронного законодавства.

У відповідності до абз. 2 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

За правилами статті 7 Закону N 877-У визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснювалися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Особливості проведення позапланивих заходів державного нагляду (конролю) визначено ст.6 Закону №877, зокрема, абз.5-6 ч.1 ст.6 Закону №877 визначають, що підставою для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.

Судом встановлено, що позаплановий захід державного нагляду (контролю) у межах спірних правовідносин здійснено на підставі звернення громадянина ОСОБА_1 від 28.01.2021 щодо систематичних незаконних вирубок лісу, за наявності погодження Державної екологічної інспекції України від 02.02.2021 року № 3.1/212 ПГ, про що вказано в оскаржуваному наказі.

Посадовими особами Інспекції пред`явлено направлення на проведення позапланової перевірки перед початком перевірки у відповідності до вимог ч.5 ст.7 Закону №877 із зазначенням у ньому підстав для проведення перевірки, про що свідчить підпис в.о. директора ДП "Жовтневе лісове господарство" Діденка Д.О.

Тобто, відповідачем дотримано всі вимоги Закону №877 щодо призначення та проведення позапланового заходу контролю ДП "Жовтневе лісове господарство", позивачем допущено посадових осіб Інспекції до здійснення заходу контролю.

Посилання позивача на невідповідність дати звернення та погодження (28.01.2021) спростовані наявними в матеріалах справи доказами, зокрема, погодження датовано 02.02.2021, що свідчить про безпідставність тверджень позивача про недотримання відповідачем приписів Методичних рекомендацій щодо погодження, що затверджені наказом Держекоінспекції від 24.03.2020 № 83.

Суд вважає аргументованою позицію відповідача про необґрунтованість тверджень позивача про неконретизацію порушень, вказаних у зверненні громадянина ОСОБА_1 , у оспорюваному наказі, оскільки в направленні у графі "предмет здійснення заходу" вказано: додержання вимог природоохоронного законодавства в частині охорони, захисту, використання та відтворення лісів у діяльності ДП «Жовтневе лісове господарство» в межах питань, порушених у зверненні громадянина ОСОБА_1 .

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 28 лютого 2019 року у справі № 813/3201/17, за аналізом норм зазначених вище нормативно-правових актів, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», встановлені вимоги щодо процедури проведення перевірок та до оформлення контролюючими органами результатів перевірок. Лише їх не дотримання може бути належною підставою до визнання, перевірки незаконною та скасування розпорядчих документів.

З урахуванням наведеного суд не вбачає достатньо підстав для задоволення позовних вимог в частині оскарження наказу про призначення заходу контролю та проведення такого заходу.

Щодо позовних вимог в частині оскарження акту, суд зазначає, що такий акт є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки інспектора щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства, не породжує, не змінює та не звужує права особи, не встановлює для неї додаткових обов`язків та не покладає відповідальність, а тому не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні статті 19 КАС України, яке може бути оскаржено до адміністративного суду.

При цьому дії службової особи щодо складання такого акта та включення до нього певних висновків не породжують обов`язкових юридичних наслідків, що не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для позивача.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08 травня 2018 року у справі № 804/3 594/13-а.

Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі "Трофимчук проти України" ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових та службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст. 133, 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову Державного підприємства "Жовтневе лісове господарство" (вул. Лесі Українки, буд. 63, м. Мерефа, 62472, ) до Державної екологічної інспекції у Харківській області (вул. Бакуліна, буд. 6, м. Харків, 61166, ) про визнання протиправним та скасування наказу, визнання дій протиправними - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності редакцією Кодексу адміністративного судочинства України від 15.12.2017.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 01 червня 2021 року.

Суддя О.Г. Котеньов