Справа № 307/1152/21
Суддя: Чопик В. В.
Дата ухвалення: 2021-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 307/1152/21
Провадження № 2-а/307/7/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 червня 2021 року м. Тячів

Тячівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого судді Чопик В.В., при секретарі Олексій Я.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Тячів адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , до Закарпатської митниці ДМС, першого заступника начальника Закарпатської митниці Балабан І.В. про скасування постанови про накладення штрафу та закриття справи.

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , від імені якого діє представник Марич І.Ю., звернувся до суду з позовом до Закарпатської митниці ДМС, першого заступника начальника Закарпатської митниці Балабан І.В. про скасування постанови про накладення штрафу та закриття справи.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що постановою першого заступника начальника Закарпатської митниці ДМС Балан І.В. у справі про адміністративне правопорушення, а саме у справі про порушення митних правил №0240/30500/21 від 31.03.2021 р. ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України на накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що відповідно становить 27649 грн. 74 коп.

Цією постановою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні протиправних дій, спрямованих на ухилення від сплати митних платежів, а саме у тому, що він 22.12.2017 року в зоні митного діяльності «Виноградів вантажний» Закарпатської митниці ДФС здійснив митне оформлення товарів, що імпортуються з території ЄС та мають преференційне європейське походження, за зниженим рівнем ставки ввізного мита, передбаченого п.1 ст.29 розділу ІУ Угоди про асоціацію між Україною та Європейським союзом , а саме: відповідно до декларації-інвойсу від 18.12.2017 №5017818, за митною декларацією типу ІМ40ДЕ від 22.12.2017 року №UA305130/2017/016310 задекларовано до митного оформлення та здійснено митне оформлення в режимі імпорту для вільного обігу сідельний тягач для перевезення напівпричепів марки «VOLVO», модель FH 42T, номер шасі НОМЕР_1 , календарний рік виготовлення 2007, модельний рік виготовлення 2008, країна походження : Європейська спільнота, фактурна вартість 3400 Євро, заявлена митна вартість 153609,74 грн. експортер словацька компанія «SLOVAK FINANCE s.r.o» (85104 Bratislava, ul.Medvedovej,15).

У поданій ОСОБА_1 декларації ІМ40ДЕ від 22.12.2017 року №UA305130/2017/016310 зазначено преференційний документ - інвойс від 18.12.2017 №5017818, виданий словацькою компанією «SLOVAK FINANCE s.r.o» (85104 Bratislava, ul.Medvedovej,15) та здійснено митне оформлення товару за ставкою ввізного мита 5%.

Згідно заявлених данних були нараховані та сплачені митні платежі в сумі 39938,54 грн (мито 5%- 7 680,49 грн, ПДВ - 32 258,05 грн).

21.12.2018 року Закарпатською митницею ДФС було направлено уповноваженими органами Словацької Республіки запит для проведення перевірки декларацій інвойсів, складених експортером - словацькою компанією «SLOVAK FINANCE s.r.o» (85104 Bratislava, ul.Medvedovej,15), в т.ч. інвойсу від інвойс від 18.12.2017 №5017818, згодом , у березні 2020 року митним органом була отримана офіційна відповідь словацької сторони, якою не підтверджено достовірність і правильність (точність) декларації-інвойсу від 18.12.2017 №5017818, оскільки експортер -словацька компанія ««SLOVAK FINANCE s.r.o» (85104 Bratislava, ul.Medvedovej,15), не зміг надати відповідні документи, що підтверджують статус походження транспортних засобів з ЄС, тобто перевірений інвойс «не відповідає вимогам щодо точності».

Отже, стверджує, що митним органом у березні 2020 року було виявлено правопорушення щодо не підтвердження пільгового режиму розмитнення продукції і через сім місяців наказом митниці від 15.10.2020р. №537, призначено невиїзну перевірку дотримання гр. ОСОБА_3 вимог законодавства України з питань митної справи, за наслідками якої складено Акт, донараховано мито до ставки 10%, перераховано ПДВ, визначено, що підлягає доплаті ввізне мито за розмитнений сідловий тягач в сумі 7680,48 грн. та ПДВ в сумі 1536,10 грн., всього в сумі 9 216,58 грн..

Таким чином, стверджує, що відповідач вважає, що позивач заявив у митній декларації з метою неправомірного зменшення розміру митних платежів неправдиві відомості щодо країни походження та надав з цією метою митному органу документи, що містять такі відомості, а також не сплатив митні платежі у строк (грошове зобов`язання), встановлений законом, тобто, вчинив протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, які мають ознаки порушення митних правил, передбачених ст. 485 Митною Кодексу України.

Посадовою особою митниці відносно позивача 31 березня 2021 року було винесено постанову в справі про порушення митних правил за ст.485 Митного кодексу України.

Позивач не погоджується з оскарженою постановою у справі про порушення митних правил, вважає її не обґрунтованою та такою, що постановлена з порушенням чинного законодавства, розгляд справи є неповним та не об`єктивним.

Згідно статей 524, 525 МК України, справа про порушення митних правил розглядається за місцезнаходженням органу доходів і зборів, посадові особи якого здійснювали провадження у цій справі. Справа про порушення митних правил розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання посадовою особою органу доходів і зборів матеріалів, необхідних для вирішення справи.

Проте вищезазначені справи відповідач розглядав у період з 10.11.2020 по 31.03.2021 р.

У позивача не було жодного умислу на неправомірне зменшення розміру митних платежів, оскільки декларація-інвойс була надана експортером і з невідомих причини через два роки експортер не підтвердив походження товарів, виробником якого є член ЄС Швейцарія, а митні органи дійшли висновку , що зазначена декларація-інвойс від 18.12.2017 №5017818 не відповідає вимогам щодо точності документу, тобто не стверджено, що такий документ є неправдивим.

Відповідач 27.03.2020 року отримав офіційну відповідь уповноваженої особи Словацької Республіки (лист Держмитслужби№16-3/16-01-01/7.7/566 яким надіслано відповідачу відповідь словацької сторони від 04.03.2020 р. №121611/2020-2000102/210 ) про те, що в т.ч. декларація-інвойс від 18.12.2017 №5017818 не відповідають вимогам щодо точності на у жовтні 2020 року наказом керівника митниці було призначено перевірку виявлених правопорушень для визначення складу правопорушення, нарахування сум податкових зобов`язань.

Згідно зі статтею 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил.

Законом передбачено, що у разі якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 Митного кодексу України розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

Рішення про накладення штрафних санкцій за ст.485 МК України відповідач постановив 31 березня 2021 року, тобто більше ніж через рік після виявлення правопорушення, що є грубим порушенням вимог законодавства, так як за вказаних обставин провадження у справах про адміністративні правопорушення підлягали закриттю у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

Відповідач стверджує, що направив позивачу нараховану згідно Податкового кодексу України податкові повідомлення-рішення про необхідність сплати нарахованого грошового зобов`язання, винесеного за наслідками перевірки. Однак, як вбачається із зазначених податкових повідомлень-рішень, вони визначені на підставі вимог Податкового кодексу України і таке грошеве зобов`язання є податковим боргом, а не митними платежами, несплата такого платежу не охоплюється відповідальністю, передбаченою положеннями ст.485 МК, відповідальність за якою передбачена у разі несплати митних платежів.

А тому просить суд скасувати постанову першого заступника начальника Закарпатської митниці ДМС Балан І.В. у справі про адміністративне правопорушення , а саме у справі про порушення митних правил №0240/30500/21 від 31.03.2021 р., а справу закрити.

Предстаник відповідача Закарпатська митниця ДМС заперечив відносно заявленого позову ОСОБА_1 про скасування постанови, винесеної в справі про порушення митних правил

Свої заперечення обґрунтовує тим, що 04.02.2021 року на митний пост «Виноградів» надійшла доповідна записка відділу митного аудиту від 04.02.2021 №7.7-19/13-27 «Про наявність ознак складу порушення митних правил» щодо вчинення громадянином ОСОБА_1 дій, спрямованих на ухилення від сплати митних платежів в повному обсязі та заниження ним податкових зобов`язань на загальну суму 9216,58 грн.

В ході проведення перевірки, з використанням програмно - інформаційного комплексу АСМО «Інспектор», за результатами аналізу електронних копій оформлених митних декларацій, встановлено, що 22.12.2017 в зоні діяльності митного поста «Виноградів - вантажний» Закарпатської митниці ДФС громадянином України ОСОБА_1 здійснено митне оформлення товарів, що імпортуються з території ЄС та мають преференційне європейське походження, за зниженим (тарифна преференція) рівнем ставки ввізного мита, передбаченого п.1 ст.29 розділу IV Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони, а саме: - відповідно до декларації інвойсу від 18.12.2017 № 5017818 за митною декларацією типу ІМ40ДЕ від 22.12.2017 №UAЗ05130/2017/016310 задекларовано до митного оформлення та здійснено митне оформлення в режимі імпорту для вільного обігу товар: «Сідельний тягач для перевезення напівпричепів марки: «VOLVO», модель FH 42T, номер шасі НОМЕР_1 , календарний рік виготовлення 2007, модельний рік виготовлення 2008, країна походження : Європейська спільнота, фактурна вартість 3400 Євро, заявлена митна вартість 153609,74 грн. експортер словацька компанія «SLOVAK FINANCE s.r.o» (85104 Bratislava, ul.Medvedovej,15).

Перевіркою встановлено, що громадянином ОСОБА_1 задекларовано в поданій до митного оформлення митній декларації типу ІМ40ДЕ від 22.12.2017 №UAЗ05130/2017/016310 тарифну преференцію «410» (гр.36 МД) на підставі преференційного документу: декларації-інвойс від 18.12.2017 № 5017818 (гр..44 МД), виданої словацькою компанією «SLOVAK FINANCE s.r.o» (85104 Bratislava, ul.Medvedovej,15) та здійснено митне оформлення товару за ставкою ввізного мита - 5%.

Згідно заявлених даних, по МД №UAЗ05130/2017/016310 нараховані та сплачені митні платежі в сумі 39 938,54 грн. (мито (5%) - 7 680,49 грн., ПДВ - 32 258,05 грн.

Відповідно до п.7 та п.8 ч.І ст. 336 МК України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами митних органів шляхом: направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих митному органу; проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів.

Закарпатською митницею ДФС направлено запити для проведення перевірки уповноваженими органами Словаччини декларацій інвойсів, складених експортером Словацької Республіки - компанією SLOVAK FINANCE s.r.o» (85104 Bratislava, ul.Medvedovej,15) на рахунках, фактурною вартістю товарів, що не перевищує 3400 євро, в тому числі: декларацію інвойс від 18.12.2017 № 5017818.

На запит Закарпатської митниці ДФС отримано офіційну відповідь уповноваженого органу Словацької Республіки від 04.03.2020 №121611/2020-2000102/21ОНе щодо не підтвердження достовірності й правильності (точності) складеного експортером декларації- інвойсу від 18.12.2017 № 5017818 і не підтвердження преференційного походження оформленого на адресу громадянина ОСОБА_1 товару в рамках Протоколу І до Угоди. Уповноваженим органом Словацької Республіки письмово повідомлено про результати перевірки декларації інвойсу від 18.12.2017 №5017818, виданого експортером - словацькою компанією «SLOVAK FINANCE s.r.o» (85104 Bratislava, ul.Medvedovej,15), а саме: «Наші розслідування показали, що декларації - інвойси були видані словацькими компаніями. Оскільки експортери транспортних засобів, на які поширюються вищезазначені докази походження, не змогли подати відповідні документи, що підтверджують їхній статус походження, транспортні засоби не можуть розглядатися, як товари з походженням згідно Додатку І до Регіональної конвенції про пан- євросередземноморські преференційні правила походження в рамках Протоколу І до Угоди про асоціацію між ЄС та Європейським Співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами з одного боку, та Україною з іншого боку, тому ці транспортні засоби не можуть розглядатися, як товари з походженням в ЄС. Перевірені докази підтвердження походження не відповідають вимогам щодо точності».

Наказом Закарпатської митниці Держмитслужби від 15.10.2020 №537 «Про проведення документальної невиїзної перевірки дотримання громадянином ОСОБА_1 вимог законодавства України з питань митної справи», відділом митного аудиту Закарпатської митниці Держмитслужби проведена документальна невиїзна перевірка дотримання вимог законодавства України з питань митної справи щодо своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів в частині обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування згідно митної декларації типу ІМ40ДЕ: від 22.12.2017 № UAЗ05130/2017/016310.

За результатами документальної невиїзної перевірки складено Акт від 28.10.2020 № 0080/20/7.7-19/ НОМЕР_2 . За результатами перевірки обґрунтованості та законності надання (отримання) пільги по ввізному миту за преференцією 410 «Товари, що ввозяться в Україну та походять з країн ЄС» та сплатою ввізного мита за зниженими (тарифна преференція) ставками, на підставі офіційно отриманої відповіді від уповноважених органів країни експортера - Республіки Словаччина про не підтвердження «преференційного походження товарів в рамках Протоколу І», контролюючим органом, відповідно до частини 14 статті 354 Митного кодексу України встановлено неправомірність зазначеної у митній декларації підстави для надання преференції по ввізному миту «410» та сплати ввізного мита за зниженим (тарифна преференція) рівнем ставки ввізного мита (5%) при здійсненні громадянином ОСОБА_1 митного оформлення імпортованого товару на митну територію України за митною декларацією типу ІМ40ДЕ від 22.12.2017 № UAЗ05130/2017/016310.

До товару, оформленому за митною декларацією типу ІМ40ДЕ від 22.12.2017 № UAЗ05130/2017/016310, повинна застосовуватися пільгова ставка ввізного мита (10%), передбачена у рамках режиму найбільшого сприяння, встановленого Законом України від 19.09.2013 №584-VII «Про Митний тариф України». Митні платежі, які підлягали сплаті за митне оформлення товару по МД № UAЗ05130/2017/016310, становлять: 49155,11грн. (мито (10%) - 15360,97грн., ПДВ - 33794,14грн.

Відповідно до положень пункту 4 частини першої статті 289 Митного кодексу України обов`язок із сплати митних платежів виникає: після завершення митного оформлення товарів та їх випуску, якщо внаслідок перевірки митної декларації чи за результатами документальної перевірки митний орган самостійно визначає платнику податків додаткові податкові зобов`язання.

За результатами перевірки встановлено порушення пункту 1 статті 16 Протоколу 1 до Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами - членами, з іншої сторони, ратифікованої Законом України від 16.09.2014 № 1678-УІІ, в частині відсутності підтвердження статусу походження товару ввезеного за декларацією інвойсом, як таким, що походить з певної країни в розумінні цього Протоколу та підпадає під дію цієї Угоди, частини 7 статті 36 та частини 1 статті 257, частини 1 статті 270, частини 1 статті 281 Митного кодексу України, пункту 190.1 статті 190 Податкового кодексу України, що діяли на день подання до митного оформлення товару, що призвело до несплати митних платежів в повному обсязі та заниження податкових зобов`язань громадянином ОСОБА_1 на загальну суму 9216,58 грн.

Розрахунок суми заниження податкового зобов`язання громадянина ОСОБА_1 , яка підлягає сплаті до бюджету України наведено в додатку № 1 до Акту від 28.10.2020 № 0080/20/7.7-19/ НОМЕР_2 і становить: 9216,58 грн. (ввізне мито - 7680,48 грн., податок на додану вартість - 1 536,10 грн.).

Згідно положень частини другої статті 293 Митного кодексу України особою, на яку покладається обов`язок із сплати донарахованих митних платежів - податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки, є відповідний платник податків.

Таким чином, Закарпатська митниця Держмитслужби Актом від 28.10.2020 № 0080/20/7.7-19/ НОМЕР_2 зафіксувала протиправні дії громадянина ОСОБА_1 , спрямовані на ухилення від сплати митних платежів в повному обсязі та заниження податкових зобов`язань гр.. ОСОБА_1 по МД № UAЗ05130/2017/016310 на суму 9216,58 грн. та направила податкові повідомлення-рішення від 10.11.2020 за №7.7-08- 1/7.7-19/29/7461 ОСОБА_1 рекомендованим листом з повідомленням про вручення, яке йому вручено 13.11.2020.

Відповідно до пункту 57.3. ст. 57 Податкового кодексу України: у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення (тобто до 28.11.2020), крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 податкові повідомлення-рішення не оскаржував протягом 10 робочих днів, що настають за днем їх отримання, сума грошового зобов`язання рахується узгодженою. Станом, на теперішній час, суму грошового зобов`язання ОСОБА_1 не сплатив.

Відповідно ч. 7 ст. 345 МК України у разі виявлення митним органом під час проведення перевірки ознак порушень митних правил або контрабанди посадові особи митного органу вживають передбачених законом заходів.

На запрошення Закарпатської митниці Держмитслужби, для з`ясування всіх обставин, громадянин України ОСОБА_1 прибув на митний пост «Виноградів» Закарпатської митниці Держмитслужби у присутності адвоката ОСОБА_2 (Договір б/н від 02.02.2021 про надання правової допомоги) та у відібраному поясненні висловив бажання скористався положеннями ст.63 Конституції України, і не надав жодних пояснень щодо себе.

Таким чином, громадянин України ОСОБА_1 заявив у митній декларації з метою неправомірного зменшення розміру митних платежів неправдиві відомості щодо країни походження та надав з цією ж метою митному органу документи, що містять такі відомості, а також, не сплатив митні платежі у строк (грошове зобов`язання), встановлений законом.

31.03.2021 року Закарпатською митницею розглянуто вищевказану справу про порушення митних правил та винесено постанову про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі тристо відсотків несплаченої суми митних платежів на суму 27649 гривень 74 копійки.

Згідно ст. 458 Митного кодексу України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений Митним Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів Митним кодексом чи іншими законами України, і за які Митним кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Стверджує, що зазначені фактичні обставини справи стали правомірною підставою для винесення оскаржуваної постанови на підставі наступного:

Як видно з вищевикладеного, у протоколах та постановах про порушення митних правил, Закарпатською митницею чітко та аргументовано у хронологічному порядку з посиланням на митне законодавство викладено підстави притягнення громадянина України ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності передбаченої статтею 485 МК України.

Позивач у адміністративному позовні заявив, що вищевказані справи відповідач розглядав у період з 10.11.2020 по 31.03.2021 року та здійснив посилання на статті 524, 525 МК України.

Стверджує, що дана інформація не відповідає дійсності та немає жодного відношення до даної справи, справа про порушення митних правил № 0240/30500/20 запроваджена відносно громадянина ОСОБА_1 15.02.2021, а розгляд відбувся 31.03.2021. Звертає увагу на те, що у статті 488 МК України чітко зазначено, що провадження у справі про порушення митних правил вважається розпочатим з моменту складання протоколу про порушення митних правил. Розгляд справи призначено таким чином, щоб громадянин ОСОБА_1 встиг отримати протоколи про порушення митних правил, ознайомитися, підготуватися для участі в розгляді справи, і відповідно на митницю повернулися поштові повідомлення про отримання протоколів зазначеним громадянином, і не були порушені його права ознайомитися і бути присутнім при розгляді справи.

Однак, громадянин ОСОБА_1 даними можливостями не скористався. Крім того, якщо читати уважно статтю 525 МК України то в ній чітко зазначено, що справа про порушення митних правил розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання посадовою особою митного органу або судом (суддею) матеріалів, необхідних для вирішення справи. Таким чином, як видно з матеріалів справи Закарпатською митницею не порушено ні строків розгляду, ні прав громадянина ОСОБА_1 передбачених статтями 498 та 526 МК України справи.

Позивач у адміністративному позовні зазначає, що Закарпатською митницею порушено статті 522 МК України, тобто його притягнуто до відповідальності більше ніж через рік після виявлення правопорушення.

Відповідно до пункту 57.3. ст. 57 Податкового кодексу України: у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення (тобто до 28.11.2020), крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу. Таким чином, шестимісячний термін притягнення громадянина ОСОБА_1 слід рахувати з 28.11.2020 року. Розгляд справ відбувся 31.03.2021 року, тобто через чотири місяці і три дні, і аж ніяк не з порушення шестимісячного терміну з дня виявлення. Тому, що якщо б громадянин ОСОБА_1 добровільно сплатив кошти до державного бюджету до 28.11.2020 року, протокол про порушення митних правил не було б написано, а якщо б він оскаржив отримане податкове повідомлення-рішення, строк відлік строку був би розпочатий після прийняття остаточного рішення. Таким чином, громадянина ОСОБА_1 притягнуту до адміністративно відповідальності в межах встановлених ст. 467 МК України.

Стаття 485 МК України встановлює відповідальність за дії, спрямовані на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а також інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а саме: заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять неправдиві відомості щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги, кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, за відсутності ознак злочину, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Отже, як видно з матеріалів даної справи, позивач ОСОБА_1 не навів жодного доказу, який спростовує законності винесення постанови у справах про порушення митних правил № 0240/30500/21.

Таким чином, стверджує, що оскаржуваною постановою в справі про порушення митних правил позивачем на підставі та в порядку, що встановлені законом було правомірно притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Просить відмовити в задоволенні позовних вимог позивача ОСОБА_1 до Закарпатської митниці Держмитслужби в повному обсязі.

Ухвалою судді Тячівського районного суду Закарпатської області від 12 квітня 2021 року позов було прийнято до провадження суду і призначено до розгляду в спрощеному порядку без викликом сторін.

У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи на підставі ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Так, в судовому засіданні встановлено, постановою першого заступника начальника Закарпатської митниці ДМС Балан І.В. у справі про адміністративне правопорушення, а саме у справі про порушення митних правил №0240/30500/21 від 31.03.2021 р. ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України на накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що відповідно становить 27649 грн. 74 коп.

Підставою прийняття вказаної постанови була проведена перевірка відповідачем, в ході якої встановлено, що 22.12.2017 в зоні діяльності митного поста «Виноградів - вантажний» Закарпатської митниці ДФС громадянином України ОСОБА_1 здійснено митне оформлення товарів, що імпортуються з території ЄС та мають преференційне європейське походження, за зниженим (тарифна преференція) рівнем ставки ввізного мита, передбаченого п.1 ст.29 розділу IV Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони, а саме: відповідно до декларації інвойсу від 18.12.2017 № 5017818 за митною декларацією типу ІМ40ДЕ від 22.12.2017 №UAЗ05130/2017/016310 задекларовано до митного оформлення та здійснено митне оформлення в режимі імпорту для вільного обігу товар: «Сідельний тягач для перевезення напівпричепів марки: «VOLVO», модель FH 42T, номер шасі НОМЕР_1 , календарний рік виготовлення 2007, модельний рік виготовлення 2008, країна походження: Європейська спільнота, фактурна вартість 3400 Євро, заявлена митна вартість 153609,74 грн. експортер словацька компанія «SLOVAK FINANCE s.r.o» (85104 Bratislava, ul.Medvedovej,15).

Також, перевіркою встановлено, що громадянином ОСОБА_1 задекларовано в поданій до митного оформлення митній декларації типу ІМ40ДЕ від 22.12.2017 №UAЗ05130/2017/016310 тарифну преференцію «410» (гр.36 МД) на підставі преференційного документу: декларації-інвойс від 18.12.2017 № 5017818 (гр..44 МД), виданої словацькою компанією «SLOVAK FINANCE s.r.o» (85104 Bratislava, ul.Medvedovej,15) та здійснено митне оформлення товару за ставкою ввізного мита - 5%.

Згідно заявлених даних, по МД №UAЗ05130/2017/016310 нараховані та сплачені митні платежі в сумі 39 938,54 грн. (мито (5%) - 7 680,49 грн., ПДВ - 32 258,05 грн.

Відповідачем, відповідно до п.7 та п.8 ч.І ст. 336 МК направлено запити для проведення перевірки уповноваженими органами Словаччини декларацій інвойсів, складених експортером Словацької Республіки - компанією SLOVAK FINANCE s.r.o» (85104 Bratislava, ul.Medvedovej,15) на рахунках, фактурною вартістю товарів, що не перевищує 3400 євро, в тому числі: декларацію інвойс від 18.12.2017 № 5017818.

На вказаний запит отримано відповідь уповноваженого органу Словацької Республіки від 04.03.2020 №121611/2020-2000102/21О щодо не підтвердження достовірності й правильності (точності) складеного експортером декларації - інвойсу від 18.12.2017 № 5017818 і не підтвердження преференційного походження оформленого на адресу громадянина ОСОБА_1 товару в рамках Протоколу І до Угоди. Уповноваженим органом Словацької Республіки письмово повідомлено про результати перевірки декларації інвойсу від 18.12.2017 №5017818, виданого експортером - словацькою компанією «SLOVAK FINANCE s.r.o» (85104 Bratislava, ul.Medvedovej,15),

З урахуванням цього відповідач дійшов висновку, що ОСОБА_1 вчинив протиправні дії спрямовані на ухилення від сплати митних платежів в повному обсязі та заниження податкових зобов`язань митні декларації № UAЗ05130/2017/016310 на суму 9216,58 грн., а відтак оскаржуваною постановою його визнано винним у вчиненні правопорушення митних правил та притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу у сумі 27649,74 грн за порушення статті 485 МК .

Статтею 485 МК встановлено, що заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів.

Для притягнення до відповідальності, згідно з статтею 485 МК необхідно доведення факту заявлення в митній декларації, в даному випадку, неправдивих відомостей та/або надання документів, що містять неправдиві відомості, вини у формі прямого умислу, а також наявність в діях особи особливої мети - ухилення від сплати податків та зборів, або зменшення їх розміру.

Відповідно до частини 1 статті 458 МК порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

За змістом статті 10 Кодексу України про адміністративні правопорушення адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

При цьому, статтею 485 МК передбачено наявність спеціальної протиправної мети неправомірного звільнення від сплати чи зменшення розміру сплати митних платежів, що вказує на те, що це правопорушення може бути вчинено тільки з умисною формою вини, оскільки необережно не можливо заявити неправдиві відомості.

Згідно з частиною 1 статті 248 МК митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Відповідно до частини 1 статті 257 МК декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Частиною 2 статті 264 МК встановлено, митна декларація та інші документи подаються митному органу в електронному вигляді з дотриманням вимог цього Кодексу або на паперових носіях. Митна декларація на паперовому носії супроводжується її електронною копією. Разом з митною декларацією митному органу подаються рахунок або інший документ, що визначає вартість товару, та, у випадках, встановлених цим Кодексом, - декларація митної вартості. Відомості про документи, визначені частиною третьою статті 335 цього Кодексу, зазначаються декларантом або уповноваженою ним особою у встановленому порядку в митній декларації. На вимогу митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати митному органу оригінали таких документів або засвідчені в установленому порядку їх копії, якщо законодавством не передбачено подання оригіналів..

З метою визначення правильності заповнення поданої митної декларації та відповідності доданих до неї документів установленим вимогам орган доходів і зборів здійснює перевірку митної декларації. Митна декларація приймається для митного оформлення, якщо вона подана за встановленою формою, підписана особою, яка її подала, і перевіркою цієї декларації встановлено, що вона містить всі необхідні відомості і до неї додано всі документи, визначені цим Кодексом. Факт прийняття митної декларації засвідчується посадовою особою органу доходів і зборів, яка її прийняла, шляхом проставлення на ній відбитка відповідного митного забезпечення та інших відміток (номера декларації, дати та часу її прийняття тощо), у тому числі з використанням інформаційних технологій (частини 5, 6 статті 264 МК).

Відповідно до частини 5 статті 255 митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується митним органом шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії..

Згідно з частиною 1 статті 467 МК якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.

Частиною 1 статті 522 МК передбачено, що справи про порушення митних правил, передбачені статтями 468, 469, частинами першою - п`ятою статті 470, статтями 474, 475, 477-480, частинами першою - п`ятою статті 481, статтею 485 цього Кодексу, розглядаються митними органами.

Відповідно до статті 491 МК підставами для порушення справи про порушення митних правил є: 1) безпосереднє виявлення посадовими особами органу доходів і зборів порушення митних правил; 2) офіційні письмові повідомлення про вчинення особою порушення митних правил, отримані від правоохоронних органів, а також органів, що здійснюють види контролю, зазначені у частині першій статті 319 цього Кодексу; 3) офіційні письмові повідомлення про вчинення порушення митних правил, отримані від митних та правоохоронних органів іноземних держав, а також від міжнародних організацій.

Фіксація правопорушення у протоколі про адміністративне правопорушення є наслідком відповідних дій посадових осіб з перевірки наявності в діях особи складу правопорушення та наявності підстав для притягнення такої особи до адміністративної відповідальності. Ці дії посадових осіб можуть вчинятися лише після виявлення правопорушення, тобто встановлення певного факту та загальних ознак вчиненого діяння.

При цьому, як зазначено Верховним Судом у постанові від 09 липня 2020 року у справі № 640/20172/16-а, статтею 467 МК встановлено строки накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил. Диспозиція статті 485 МК передбачає декілька варіантів об`єктивної сторони правопорушення, і порушення, що встановлене митним органом щодо позивача заявлення в митній декларації неправдивих відомостей щодо визначення митного режиму і як наслідок застосування пільги по сплаті митних платежів не носить триваючого характеру, оскільки є вчиненим з моменту подання відповідної декларації. Тобто, у даному випадку з моменту подання декларації ймовірно протиправні дії більше не вчиняються, відтак інкримінований позивачу склад діяння не носить триваючого характеру.

Як встановлено судом строк притягнення позивача до адміністративної відповідальності, передбаченої статтею 485 МК сплив, оскільки часові рамки вчинення позивачем порушення митних правил, яке ставиться йому у вину митним органом, грудень 2017 року, моментом виявлення такого березень 2020 року, після отримання відповіді уповноваженого органу Словацької Республіки, а оспорювана постанова відповідачем прийнята 31 березня 2019 року.

Аналізуючи вимоги частини 1 статті 486, статті 489 МК щодо з`ясування обставин кожної справи та вирішення її з дотриманням вимог закону, приписів частини 1 статті 466 МК щодо застосування адміністративного стягнення за порушення митних правил не інакше, як на підставі та в порядку, що встановлені цим Кодексом та іншими законами України, частини 1 статті 531 МК щодо підстав для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил, оскільки з моменту вчинення правопорушення та до моменту винесення оскаржуваної постанови в справі про порушення митних правил сплинуло більше ніж шість місяців, суд приходить до переконання, що таке стягнення накладено поза межами строків, передбачених статтею 467 МК, що у свою чергу виключає можливість притягнення позивача до адміністративної відповідальності за порушення митних правил та накладення на нього адміністративного стягнення.

Згідно з частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини 1 статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

При цьому, суд в силу приписів частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України та частини 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» враховує висновки Верховного Суду, викладені у його постановах від 24 грудня 2020 року у справі № 461/3117/17 та у справі № 569/7509/16-а, відповідно до яких заявлення з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру в митних деклараціях неправдивих відомостей, необхідних для визначення митної вартості товару, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, не носить триваючого характеру, адже час можливого вчинення такого правопорушення безпосередньо пов`язаний з поданням відповідних декларацій.

Таким чином, і твердження відповідача щодо не порушення строків притягнення ОСОБА_1 до відповідальності у справі про порушення митних правил, із посиланням на те, що позивачу було надіслано податкові повідомлення-рішення про необхідність сплати нарахованого грошового зобов`язання, винесеного за наслідками перевірки, є без підставне, оскільки у відповідності до вимог Податкового кодексу України таке грошеве зобов`язання є податковим боргом, а не митними платежами, та несплата такого платежу не охоплюється відповідальністю, передбаченою положеннями ст.485 МК.

Враховуючи викладене та керуючись, ст. ст. 2,5, 6, 10, 77, 205, 245, 250, 286, 295 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов задовольнити.

Скасувати постанову першого заступника начальника Закарпатської митниці ДМС Балан І.В. у справі про адміністративне правопорушення, а саме у справі про порушення митних правил №0240/30500/21 від 31.03.2021, а справу закрити.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційна скарга подається протягом десять днів з дня його проголошення через Тячівський районний суд Закарпатської області до апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції якого перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , іпн: НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Закарпатська митниця ДФС, місце розташування: м. Ужгород, вул.. Собранецька, 20.

Головуючий: В.В. Чопик