Справа № 640/19607/19
Суддя: Василенко Ярослав Миколайович
Дата ухвалення: 2021-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

31 травня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Василенка Я.М. та суддів Ганечко О.М., Кузьменка В.В. перевіривши апеляційну скаргу Державної податкової служби України на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 30.12.2020 у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної податкової служби України, третя особа - Головне управління Державної фіскальної служби у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 30.12.2020 позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням Державна податкова служба України звернулась із апеляційною скаргою, в якій просять скасувати оскаржуване рішення, як таке, що прийняте із порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.04.2021 апеляційну скаргу Державної податкової служби України на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 30.12.2020 - залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання вищевказаної ухвали шляхом звернення до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків та направлення такої заяви на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду з додаванням доказів на підтвердження поважності причин пропуску зазначених строків.

На виконання вимог зазначеної ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.04.2021 апелянтомподано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування поданого клопотання апелянт вказує на те, що Державна податкова служба України зверталасьвперше до суду із апеляційною скаргою на рішення суду від 30.12.2020 в межах строку, встановленого ст. 295 КАС України. Однак, таку апеляційну скаргу було залишено без руху, а у подальшому повернуто у зв`язку з неусуненням недоліків.

Перевіряючи обґрунтованість доводів клопотання скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження суд враховує, що саме по собі звернення до суду в межах встановленого строку із апеляційною скаргою, яка була повернута судом, не є достатньою і безумовною підставою для визнання поважними причин пропуску строку апеляційного оскарження при зверненні з повторною апеляційною скаргою.

Разом з тим, повернення апеляційної скарги не є перешкодою для повторного апеляційного оскарження судового рішення за умови усунення підстав, які зумовили її повернення та за наявності поважних причин пропуску строку апеляційного оскарження.

Наявність об`єктивних перешкод для усунення недоліків апеляційної скарги може бути підставою для поновлення строку апеляційного оскарження у разі невідкладного звернення до суду з повторною апеляційною скаргою після усунення таких перешкод.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до платіжного доручення № 157 від 15.03.2021 судовий збір за подання вперше апеляційної скарги сплачено 18.03.2021, а направлено документ про сплату судового збору до суду засобами поштового зв`язку лише 26.03.2021.Про обставини, які перешкоджали своєчасному наданню до суду документа про сплату судового збору, скаржник не повідомив.

Більше того, суд зауважує, що ухвалою суду від 24.03.2021вперше подану апеляційну скаргу було повернуто скаржнику у зв`язку з неусуненням недоліків, яку скаржник отримав 30.03.2021, що ним не заперечується. В той же час, повторно звернувся з апеляційною скаргою на рішення суду від 30.12.2020 - 12.04.2021, що підтверджується поштовим штампом на конверті.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 20 січня 2012 року у справі «Рисовський проти України» підкреслено особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема якщо справа впливає на основоположні права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків.

Також, практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеєр проти Бельгії»).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що дії Державної податкової служби Українищодо реалізації права на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 30.12.2020не є такими, що вчинялися добросовісно, послідовно та невідкладно.

За таких обставин, підстави для задоволення клопотання скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження відсутні.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Отже, враховуючи зазначені вимоги норм процесуального права та той факт, що поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції відсутні, а інших доказів поважності пропуску даних процесуальних строків не зазначено і не надано до суду апеляційної інстанції, то в даному випадку слід відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст.ст. 248, 299, 321, 325, 328 КАС України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Державної податкової служби України про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної податкової служби України на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 30.12.2020 у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної податкової служби України, третя особа - Головне управління Державної фіскальної служби у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії- відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач Василенко Я.М.

Судді Ганечко О.М.

Кузьменко В.В.