Справа № 640/14944/21
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2021-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення заяви без розгляду

31 травня 2021 року м. Київ № 640/14944/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Клочкової Н.В., ознайомившись з заявою і доданими до неї матеріалами

Головного управління ДПС у м. Києві (відокремлений підрозділ)

до товариства з обмеженою відповідальністю «Якісний системний сервіс 2020»

про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платника податків,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла заява Головного управління ДПС у м. Києві (відокремлений підрозділ) (надалі - позивач), адреса: 04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, будинок 33/19 до товариства з обмеженою відповідальністю «Якісний системний сервіс 2020» (надалі - відповідач), адреса: 03062, місто Київ, вулиця Екскаваторна, будинок 35, в якій заявник просить суд:

- прийняти рішення, яким підтвердити обґрунтованість умовного адміністративного арешту майна ТОВ «Якісний системний сервіс 2020» () застосованого рішенням керівника контролюючого органу.

Вирішуючи питання про відкриття провадження за вказаною заявою, суд виходить з наступного.

Особливості провадження у справах за зверненням податкових та митних органів, зокрема щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків, врегульовано положеннями статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Відповідно до частини 2 статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинна містити: 1) найменування адміністративного суду; 2) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку заявника; 3) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку, якщо такий відомий, щодо сторони, до якої застосовуються заходи, визначені частиною першою цієї статті; 4) підстави звернення із заявою, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника; 5) перелік документів та інших матеріалів, що додаються; 6) підпис уповноваженої особи суб`єкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.

З аналізу матеріалів справи судом було встановлено, що підставою для звернення із даною заявою до суду стало рішення Головного управління ДПС у м. Києві № 55058 про застосування адміністративного арешту майна платника податків, яке було прийняте 28 травня 2021 року о 13 годині 18 хвилин.

В свою чергу, Головне управління ДПС у м. Києві (відокремлений підрозділ) звернулось до суду із даною заявою, лише 31 травня 2021 року о 13 год. 33 хв.

Дослідивши вказану заяву, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Пунктом 94.1 статті 94 Податкового кодексу України передбачено, що адміністративний арешт майна платника податків є винятковим способом забезпечення виконання платником податків його обов`язків, визначених законом.

Згідно з підпунктом 94.2.3 пункту 94.2 статті 94 Податкового кодексу України арешт майна може бути застосовано, якщо з`ясовується, що платник податків відмовляється від проведення документальної або фактичної перевірки за наявності законних підстав для її проведення або від допуску посадових осіб контролюючого органу.

Відповідно до пункту 94.6 статті 94 Податкового кодексу України керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу за наявності однієї з обставин, визначених у пункті 94.2 цієї статті, приймає рішення про застосування арешту майна платника податків.

Обґрунтованість арешту, накладеного на майно платника податків рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, має бути перевірена судом протягом 96 годин.

В свою чергу, як вже було зазначено судом вище, особливості провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків регламентовані статтею 283 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, частиною 2 статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України чітко визначено, що заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Частиною 9 статті 120 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

При цьому, суд зауважує, що відповідно до частини 1 статті 270 Кодексу адміністративного судочинства України на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280-283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 270 Кодексу адміністративного судочинства України строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами.

Днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду (частина п`ята статті 270 Кодексу адміністративного судочинства України).

Аналогічна позиція викладена у постанову Верховного Суду від 21 червня 2019 року № 640/21562/18.

Відповідно до приписів частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, на переконання суду та з урахування викладеного вище, в силу частини 2 статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України, перебіг строку звернення до суду з заявою про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна товариства з обмеженою відповідальністю «Якісний системний сервіс 2020» розпочався 28 травня 2021 року з 13:18 год., та з урахуванням викладеного вище, закінчився 29 травня 2021 о 13:18.

При цьому, як вже було зазначено судом вище, заява Головного управління ДПС у м. Києві (відокремлений підрозділ) про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платника податків, надійшла до суду лише 31 травня 2021 року о 13 год. 33 хв

Отже, виходячи з вищевикладеного в сукупності, суд приходить до висновку, що у даному випадку заява Головного управління ДПС у м. Києві (відокремлений підрозділ) подана до суду із пропуском спеціального встановленого строку, встановленого приписами статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України.

Стаття 120 Кодексу адміністративного судочинства України передбачає обчислення процесуальних строків.

Так, відповідно до частини 6 статті 120 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Проте, дані правила не поширюються на приписи статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною 1 статті 270 Кодексу адміністративного судочинства України, на обчислення строків, встановлених статтями 280-283 цього Кодексу, не поширюються правила частин 2-10 статті 120 цього Кодексу.

При цьому, приписами Кодексу адміністративного судочинства України чітко встановлено, що строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами, а отже відповідно до частини 3 даної норми Закону останнім днем строку, який має закінчитися з настанням певної події, є день, що передує дню вказаної події.

Оскільки дана категорія справ не передбачає можливість поновлення цього 24 годинного строку, факт направлення заяви засобами поштового зв`язку не може змінити обставину того, що заява надійшла до суду лише 31 травня 2021 року, при цьому, на переконання суду у заявника були відсутні підстави які могли перешкоджати останньому подати відповідну заяву у строк, а саме 28 травня 2021 року.

Суд, звертає увагу, що аналогічна ситуація вже була предметом розгляду в рішенні Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 січня 2020 року у справі № 640/1829/20, яке було залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 лютого 2020 року та ухвалою Верховного Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 15 квітня 2020 року, в якій суди прийшли до висновку:

«Відповідно до частини 6 статті 120 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Водночас, згідно з частиною 1 статті 270 Кодексу адміністративного судочинства України, на обчислення строків, встановлених статтями 280-283 цього Кодексу, не поширюються правила частин 2-10 статті 120 цього Кодексу.

При цьому, приписами Кодексу адміністративного судочинства України чітко встановлено, що строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами, а отже відповідно до частини 3 даної норми Закону останнім днем строку, який має закінчитися з настанням певної події, є день, що передує дню вказаної події.»

Таким чином, враховуючи пропуск строку звернення із цією заявою до суду та неможливість поновлення такого строку, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення заяви Головного управління ДПС у м. Києві (відокремлений підрозділ) про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна товариства з обмеженою відповідальністю «Якісний системний сервіс 2020» без розгляду, та неможливість відкриття провадження в цій справі.

Крім цього, суд звертає увагу заявника на те, що згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань повна та правильна назва податкового органу за ідентифікаційним кодом відокремленого підрозділу є «Головне управління ДПС у м. Києві».

Суд звертає увагу, що згідно статті 7 та частин 1, 4 статті 10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» встановлено, що Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців з Єдиного державного реєстру. Якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою. Відомості, що містяться в Єдиному державному реєстрі, використовуються для ідентифікації юридичної особи або її відокремленого підрозділу, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, фізичної особи - підприємця, у тому числі під час провадження ними господарської діяльності та відкриття рахунків у банках та інших фінансових установах.

Проте, з невідомих суду причин, заявником в поданій до суду заяві було вказано в графі заявник «Головне управління Державної податкової служби у місті Києві, як відокремлений підрозділ ДПС».

Разом з тим, таке найменування не відповідає ні дійсності, ні відомостям Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ні відомостям на офіційних бланках заявника, ні наказу ДПС України «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» № 529 від 30 вересня 2020 року, в яких чітко визначено, що повним найменуванням заявника є «Головне управління ДПС у м. Києві».

Керуючись статтями 243, 248, 270, 283 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву Головного управління ДПС у м. Києві (відокремлений підрозділ) до товариства з обмеженою відповідальністю «Якісний системний сервіс 2020» про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платника податків - залишити без розгляду.

Відповідно до статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані сторонами протягом десяти днів з дня їх проголошення.

Згідно зі статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.В. Клочкова