Справа № 640/14135/21
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2021-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 червня 2021 року м. Київ № 640/14135/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

Акціонерного товариства «Алгоритмцентр»
до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
про визнання протиправними та скасування постанов та скасування приписів,-
В С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство з обмеженою відповідальністю «Алгоритмцентр» (03142, м. Київ, вул. Василя Стуса, 35-37, код ЄДР: 21603464) звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32а, код ЄДР: 40224921), в якому просить суд:

1) визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 16 лютого 2021 року №15/21/073-1390 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 102 150 гривень;

2) визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 16 лютого 2021 року № 13/21/073-1388 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 40 860 гривень;

3) визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 16 лютого 2021 року № 14/21/073-1389 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 45 400 гривень;

4) визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 16 лютого 2021 року № 12/21/073-1387 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 81 720 гривень;

5) визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 02 лютого 2021 про зупинення підготовчих та будівельних робіт;

6) визнати протиправним та скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 02 лютого 2021 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п.п. 3, 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи, зокрема, відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

В порушення вимог п. 2 ч. 5 та ч. 6 ст. 160 КАС України у позовній заяві не зазначено реєстраційного номеру облікової картки платника податків - представника позивача.

Більш того, згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

На виконання вимог вказаної норми позивачем надано докази сплати судового збору у розмірі 13620,00 грн., а саме: платіжне доручення від 29.04.2021 № 181.

В той же час, суд звертає увагу позивача на те, що з КП «Діловодство спеціалізованого суду» вбачається, що платіжне доручення від 29.04.2021 № 181 на суму 13620,00 грн. позивачем подавалась в межах адміністративної справи № 640/12565/21 (суддя Келеберда В.І.). а отже таке платіжне доручення закріплене за справою № 640/12565/21 та не може бути підтвердженням сплати судового збору у даній справі.

Разом з тим, як видно з прохальної частини позовної заяви позивачем заявлено вимоги майнового характеру на загальну суму 270 130,00 грн. та 2 (дві) вимоги немайнового характеру.

Так, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру справляється судовий збір у 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання юридичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 6 «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до норм Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік», установлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2021 - 2270,00 грн.

Отже, за звернення до суду з даним позовом позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі: за вимоги майнового характеру 4051,95 грн. (1,5% від 270 130,00 грн. але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб), тоді як за вимоги немайнового характеру позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 4540 грн.

Відтак, загальна сума судового збору складає 8591,95 грн. (4051,95 + 4540,00 грн.).

Крім того, в порушення вимог ч. 2 ст. 79 та ч. 4 ст. 161 КАС України позивачем не надано суду виконавчої (дозвільної) документації на проведення комплексу будівельних робіт «Капітальний ремонт групи нежитлових приміщень № 2, № 3, № 4 та фасаду нежитлової будівлі», які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , у тому числі декларації про початок виконання таких робіт, а також не надано проектної документації на проведення комплексу будівельних робіт «Капітальний ремонт групи нежитлових приміщень № 2, № 3, № 4 та фасаду нежитлової будівлі», які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Також, відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В той же час, відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

Так, як вже було зазначено позивач просить суд, зокрема, визнати протиправними та скасувати постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, прийняті 16.02.2021.

У позовній заяві позивач зазначає, що про існування таких постанов останньому було стало відомо 19.04.2021, натомість до суду з даним позовом позивач звернувся лише 20.05.2021, тобто поза межами п`ятнадцятиденного строку, передбаченого ч. 1 ст. 5 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

В той же час, позивачем у позові заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, яке обґрунтоване тим, що 19.04.2021 голова правління отримала акти, постанови та приписи звичайним поштовим відправленням. Додає, що як з`ясувало пізніше товариство, відповідач намагався відправити оскаржувані постанови та приписи з кінця березня 2021 року, - але його лист повернувся (з невідомих позивачеві причин) відповідачу без вручення. Зрештою, коли голова правління одержала акти, постанови та приписи, вона передала відповідні матеріали адвокатові позивача ОСОБА_1 .

Зауважує, що адвокатом у найбільш стислі строки було проведено власне розслідування фактичних обставин справи, складено позов та направлено до Окружного адміністративного суду міста Києва засобами поштового зв`язку 30.04.2021. Однак, у зв`язку із виявленням суттєвих описок у позовній заяві позивач прийняв рішення відкликати позову заяву, з огляду на що ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.05.2021 у справі № 640/12565/21 про повернення позовної заяви, суд ухвалив повернути позовну заяву без розгляду. При цьому заявник наголошує, що фактично заяву було повернуто лише 20.05.2021 разом із супровідним листом від 19.05.2021 «Про повернення матеріалів», у зв`язку з чим 20.05.2021 позивач отримав можливість повторно звернутися з даною позовною заявою до суду.

Додає, що враховуючи, що постанови та приписи істотним чином зачіпають особисті немайнові та майнові права позивача, позивач просить суд визнати причини вимушеного пропуску строку оскарження поважними та прийняти позов до розгляду.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що подання до суду позовної заяви з суттєвими описками та подальше її відкликання не є поважними причинами пропуску строку звернення до суду, оскільки є недоліками позовної заяви, наслідки відносно чого мали б бути відомі представнику позивача. При цьому, позивач не позбавлений був можливості, в межах позовної заяви № 640/12565/21 на усунення недоліків позовної заяви, тобто на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху або до вирішення питання про відкриття провадження у справі № 640/12565/21 надати уточнену (виправлену) позовну заяву із виправленими недоліками.

При цьому, слід зауважити, що подання позовної заяви в межах справи № 640/12565/21 з її недоліками безпосередньо залежать від дій самого представника позивача, який є адвокатом що вочевидь не може свідчити про те, що такі обставини пропуску строку звернення до суду не є поважними.

Слід звернути увагу заявника на те, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

В контексті наведеного слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, положення «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій або допущення бездіяльності і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке прийнято рішення або вчинені дії чи допущено бездіяльність.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про можливе порушення своїх прав є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Відтак, зважаючи на зазначене причини пропуску строку звернення до суду в частині оскарження постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, які прийняті 16.02.2021, є неповажними.

За приписами ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже суд пропонує позивачу зазначити інші підстави поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом в частині оскарження постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, які прийняті 16.02.2021.

Наведене вище у сукупності свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01601) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) заяви із зазначенням реєстраційного номеру облікової картки платника податків - представника позивача;

2) оригіналу документу про доплату судового збору у розмірі:

за вимоги майнового характеру 4051,95 грн.;

за вимоги немайнового характеру у розмірі 4540.00 грн.;

3) доказів, що підтверджують обставин на які позивач посилається у позовній заяві, у тому числі виконавчу (дозвільну) документацію на проведення комплексу будівельних робіт «Капітальний ремонт групи нежитлових приміщень № 2, № 3, № 4 та фасаду нежитлової будівлі», які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , декларації про початок виконання таких робіт та проектної документації на проведення комплексу будівельних робіт «Капітальний ремонт групи нежитлових приміщень № 2, № 3, № 4 та фасаду нежитлової будівлі», які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до кількості учасників справи);

4) заяви із зазначенням інших поважних причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду, що викладені у клопотанні про поновлення строку звернення до суду, яке міститься у позовній заяві в частині оскарження постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, які прийняті 16.02.2021.

2. Позовну заяву залишити без руху.

3. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

4. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

5. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.А. Кармазін