Справа № 480/2043/19
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2021-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

01 червня 2021 р.Справа № 480/2043/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Спаскіна О.А. , Любчич Л.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження клопотання ОСОБА_1 - законного представника ОСОБА_2 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 по справі № 480/2043/19

за позовом Головного управління ДПС у Сумській області

до ОСОБА_2 в особі законного представника ОСОБА_1

про стягнення податкового боргу,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 адміністративний позов Головного управління ДПС у Сумській області до ОСОБА_2 в особі законного представника ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу задоволено.

14.04.2021 (відповідно до штемпеля на конверті) ОСОБА_1 - законним представником ОСОБА_2 подано апеляційну скаргу на зазначене рішення, в якій заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 11.05.2021 визнано неповажними підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 по справі № 480/2043/19, наведені ОСОБА_1 - законним представником ОСОБА_2 . Клопотання ОСОБА_1 - законного представника ОСОБА_2 про поновлення строку на апеляційне оскарження залишено без задоволення. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - законного представника ОСОБА_2 на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 по справі № 480/2043/19 - залишено без руху. Надано ОСОБА_1 - законному представнику ОСОБА_2 строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску цього строку та обґрунтованих підстав для його поновлення з відповідними доказами.

Згідно поштового повідомлення заявником отримано копії вказаних ухвал 18.05.2021, а отже строк на усунення недоліків закінчився 28.05.2021.

25.05.2021 (відповідно до штемпеля на конверті), на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, ОСОБА_1 - законним представником ОСОБА_2 направлено до суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке надійшло 27.05.2021.

В обґрунтування вимог зазначеного клопотання заявник посилається на те, що первинно апеляційна скарга на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 у даній справі була подана в строк, передбачений процесуальним законодавством.

Однак, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 22.05.2020 у даній справі апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху, в зв`язку з не сплатою судового збору за її подання, а ухвалою від 14.09.2020 повернуто скаржнику.

Проте, на думку заявника, вимога про сплату судового збору суперечить закону, порушує майнові права дітей і процесуального права їх законного представника на звільнення від сплати судового збору за скаргою, що подається на захист майнових прав і інтересів малолітньої особи, що є підставою для визнання вимоги протиправною та відновлення порушеного правана доступ до правосуддя без оплати судового збору.

Також, апелянт зауважує, що вона ІНФОРМАЦІЯ_1 народила доньку та перебувала у відпустці, пов`язаній з вагітністю та пологами. Крім того, як на підставу поновлення строку на апеляційне оскарження, апелянт посилається на приписи п. 3 розд. VI Прикінцеві положення КАС України.

Перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Матеріалами справи підтверджений факт подання апелянтом 21.11.2019 (відповідно до штемпеля на конверті), тобто в межах строку, передбаченого КАС України, апеляційної скарги на вищезазначене рішення Сумського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 16.01.2020 року зазначена апеляційна скарга була залишена без руху та наданий строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення її без руху шляхом надання копії апеляційної скарги для позивача.

Згідно поштового повідомлення ОСОБА_1 отримала копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 24.01.2020 року, а отже строк для усунення недоліків закінчився 03.02.2020 (а.с. 114).

Враховуючи те, що вимоги ухвали у встановлений судом строк не виконані, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 05.02.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 - законного представника відповідача повернуто скаржнику.

16.03.2020 ОСОБА_1 повторно подано апедяційну скаргу на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.10.2019.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 22.05.2020 у даній справі апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги шляхом сплати судового збору в розмірі 2881,50 грн. та надання безпосередньо до суду оригіналу платіжного доручення (квитанції тощо) протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення її без руху, але не пізніше 10 днів з дня закінчення карантину, пов`язаного із запобіганням поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

Згідно поштового повідомлення апелянтом отримано копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 12.06.2020 (а.с. 154).

Враховуючи те, що вимоги ухвали у встановлений судом строк не виконані, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 14.09.2020 апеляційну скаргу повернуто скаржнику.

Згідно списку згрупованих поштових відправлень рекомендованих листів, копія ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 14.09.2020 разом з оригіналом апеляційної скарги направлена апелянту ще 24.09.2020.

В свою чергу, як вбачається з матеріалів справи, втретє з апеляційною скаргою скаржник звернувся лише 14.04.2021 (відповідно до штемпеля на конверті).

Відповідно до ч. 1 ст. 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В силу ч. 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини "Устименко проти України" (№ 32053/13) зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності".

У пункті 48 рішення Європейського суду з прав людини "Пономарьов проти України" (№ 3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у пункті 35 рішення Європейського суду з прав людини "Юніон Аліментаріа ОСОБА_2 проти Іспанії" визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання ("Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" № 11681/85).

У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Осман проти Сполученого Королівства" зазначено, що обмеження не буде сумісним з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, "якщо воно не має правомірної мети і якщо відсутнє пропорційне співвідношення між вжитими засобами та поставленою метою" (CASO OSMAN CONTRA REINO UNIDO № 23452/94).

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Як на поважні причини пропуску строку звернення з апеляційною скаржник повторно посилається на те, що ним у строки, встановлені КАС України, вже подавалася на рішення Сумського окружного адміністративного суду по цій справі апеляційна скарга, однак скарга судом апеляційної інстанції повернулася заявнику.

В свою чергу, колегія суддів зауважує, що та обставина, що ОСОБА_1 звернулась з первинною апеляційною скаргою у строк (яку було залишено без руху та повернуто з підстав несвоєчасного подання копії апеляційної скарги для позивача) не є підставою вважати пропуск строку поважним, оскільки невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, адже не є такою, що не залежить від волі особи, яка її подає, і не надає такій особі права у будь-який необмежений після спливу строку апеляційного оскарження час реалізовувати право на оскарження судових рішень.

Вказана позиція підтверджена висновками Верховного Суду, викладеними в ухвалах від 29.07.2020 по справі № 200/181/19-а, від 16.11.2020 по справі № 640/3680/20.

Повторні посилання заявника апеляційної скарги на помилковість ухвали від 22.05.2020 про залишення апеляційної скарги без руху через несплату судового збору та, відповідно, повернення скарги скаржнику ухвалою від 14.09.2020, не можуть бути враховані судом апеляційної інстанції, адже оцінка правомірності дій суду апеляційної інстанції в цій частині можуть бути надані тільки судом вищої інстанції в межах розгляду касаційної скарги на таку ухвалу.

Окрім того, колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що вищезазначеним підставам для поновлення строку на апеляційне оскарження, вказаним апелянтом у повторному клопотанні, вже була надана правова оцінка судом апеляційної інстанції та вказані підстави були визнані неповажними для поновлення строку на апеляційне оскарження.

При цьому, колегія суддів зауважує, що після повернення вдруге поданої заявником апеляційної скарги (14.09.2020), яка направлена на його адресу ще 24.09.2020, й до моменту звернення скаржника до суду апеляційної інстанції з такою скаргою втретє (14.04.2021) сплинуло 7 (сім) місяців, а, отже, в цій ситуації заявник, вочевидь, допустив безпідставне зволікання з поданням апеляційної скарги.

Згідно з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 03 квітня 2018 року у справі №804/7050/16 (адміністративне провадження №К/9901/41446/18), право на повторне звернення з апеляційною скаргою може бути реалізовано лише в межах процесуального строку на апеляційне оскарження, встановленого законом, тобто ст. 295 КАС України.

На вимогу суду апеляційної інстанції в ухвалі від 11.05.2021, жодних доводів та доказів на їх підтвердження про поважність причин, з яких відбулося зволікання з поданням апеляційної скарги в період з дати повернення апеляційної скарги вдруге (14.09.2020) по 14.04.2021, заявник в клопотанні про поновлення строку не наводить, в той час як вказані аргументи є доречними та важливими в контексті розгляду цієї справи.

При вирішенні питання про поновлення строку апеляційного оскарження суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги до дати повторного звернення з апеляційною скаргою і т.д.

Вказана позиція підтверджена висновками Верховного Суду, викладеними в ухвалі від 27.07.2020 по справі № 580/1443/19 (К/9901/18033/20).

Щодо посилань заявника в обґрунтування поважності причин пропуску строку на народження ІНФОРМАЦІЯ_1 доньки та перебування у відпустці, колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що з метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії.

Так, матеріалами справи підтверджено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто через півтора місяці після народження дитини, ОСОБА_1 повторно подано апедяційну скаргу на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.10.2019, що підтверджує той факт, що народження дитини та перебування у відпустці жодним чином не вплинули на можливість заявника реалізувати свої процесуальні права.

Окрім того, право учасника процесу на продовження процесуального строку відповідно до наведених вище норм кореспондується з його обов`язком доводити неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений законом строк.

Проте, жодних доказів на підтвердження вищезазначених обставин (свідоцтва про народження дитини тощо), про що зазначено ОСОБА_1 у клопотанні, остання не надала.

Також, є необґрунтованими посилання скаржника на приписи п. 3 розд. VI Прикінцеві положення КАС України, як на підставу поновлення строку на апеляційне оскарження, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Дійсно, Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" (з наступними змінами), відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб", з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 введено карантин та відповідні обмежувальні заходи з 12.03.2020.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 № 540-IX (далі - Закон № 540-IX), який набрав чинності 02.04.2020, розділ VI "Прикінцеві положення" КАС України доповнено пунктом 3 такого змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

В свою чергу, Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 18.06.2020 № 731-ІХ (далі - Закон № 731-ІХ), який набрав чинності 17.07.2020, внесені зміни до пункту VI "Прикінцеві положення" КАС України та викладено його зміст в такій редакції: "3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Відповідно до ч. 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону № № 731-IX процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Отже, строки, встановлені абз. 2 п. 3 Розділу VІ Прикінцеві Положення КАС України, в редакції Закону № 540, закінчуються через 20 днів після набрання чинності Закону №731.

Таким чином, законодавець передбачив закінчення продовжених у зв`язку із запровадженням карантину строків 06.08.2020.

Водночас, підставою для поновлення таких строків є відповідна заява особи із зазначенням причини їх пропуску, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Оскільки будь-яких причин пропуску процесуального строку, окрім посилання на норми чинного процесуального закону, заявником не зазначено, колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість заявленого клопотання.

Відтак, зазначені скаржником обставини про поновлення строку на подання апеляційної скарги є необґрунтованими та безпідставними, а тому останні не можуть свідчити про поважність підстав його пропуску.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_1 - законного представника ОСОБА_2 про поновлення строку апеляційного оскарження.

Керуючись ст. ст. 121, 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 по справі № 480/2043/19, наведені ОСОБА_1 - законним представником ОСОБА_2 .

Клопотання ОСОБА_1 - законного представника ОСОБА_2 про поновлення строку на апеляційне оскарження залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя П`янова Я.В.
Судді Спаскін О.А. Любчич Л.В.