Справа № 540/3324/20
Суддя: Федусик А.Г.
Дата ухвалення: 2021-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 червня 2021 р.м.ОдесаСправа № 540/3324/20
Головуючий в 1 інстанції: Пекний А.С.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Федусика А.Г.,

суддів: Бойка А.В. та Шевчук О.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції України в Херсонській області на ухвалу Херсонського окружного адміністративного суду від 17 листопада 2020 року по справі за позовом Головного управління Національної поліції України в Херсонській області до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2020 року Головне управління Національної поліції України в Херсонській області (далі ГУНП) звернулось до суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , в якому просило стягнути з відповідача на користь позивача 9577,41 грн. у рахунок відшкодування завданої майнової шкоди.

Ухвалою Херсонського окружного адміністративного суду від 04 листопада 2020 року вказаний позов залишено без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали. Відповідно до вказаної ухвали позивачу необхідно було надати до суду обґрунтовану заяву про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з наведеними причинами пропуску такого строку та наданням доказів на підтвердження поважності причин його пропуску.

Ухвалою Херсонського окружного адміністративного суду від 17 листопада 2020 року вказану позовну заяву повернуто позивачу.

Не погоджуючись з даною ухвалою, ГУНП подало апеляційну скаргу, в якій зазначено, що ухвалу судом першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим апелянт просив її скасувати та прийняти нове судове рішення, яким направити справу до суду першої інстанції.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах заяви і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для її задоволення з огляду на таке.

Так, приймаючи вказану ухвалу, суд першої інстанції зазначав, що позивачем пропущений встановлений законом строк звернення до суду з даними позовними вимогами, оскільки позивач дізнався про порушення його прав (про факт завдання майнової шкоди) ще 17 вересня 2018 року, при цьому до суду звернувся за захистом з даним позовом лише 30 жовтня 2020 року, тобто з пропуском встановленого тримісячного строку звернення на два роки.

При цьому, на підтвердження наведених у клопотанні обставин позивачем надано лише копію супровідного листа до цивільного позову та наказів, наданого слідчому слідчого відділу управління з розслідування УСБУ в Херсонській області, але копію вказаної позовної заяви не додано до клопотання, що позбавляє суд можливості встановити предмет спору в межах такого цивільного позову та взагалі подання такого цивільного позову. Крім того, зі змісту постанови про закриття кримінального провадження від 13 серпня 2020 року, доданої до адміністративного позову, не вбачається наявність цивільного позову у межах кримінального провадження №0000196.

Колегія суддів вважає такі висновки помилковими та зазначає, що положеннями ст.122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до ч.1 та 2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Так, з матеріалів справи вбачається, що відповідно наказу начальника Генічеського ВП полковника поліції Лещенка А.А. від 03 березня 2017 року №99 відповідальним за облік та збереження озброєння та спецзасобів, які зберігаються в черговій частині Генічеського ВП ГУНП, призначено поліцейського СЛМТЗ Генічеського ВП капрала поліції ОСОБА_1 .

Згідно акта прийому-передачі озброєння, боєприпасів, спеціальних засобів, військово-інженерного та хімічного майна чергової частини Генічеського ВП ГУНП в Херсонській області від 03 березня 2017 року №2802/38, все майно передане ОСОБА_1 , з яким також укладений відповідний договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність від 15 травня 2017 року.

В подальшому, з метою встановлення наявного стану майна, яке за обліками перебувало на балансі Генічеського ВП, начальник Генічеського ВП ГУНП підполковник поліції ОСОБА_2 ініціював проведення позапланової інвентаризаційної перевірки.

На виконання вимог відповідного наказу від 17 вересня 2018 року №181 було проведено комісійну позапланову інвентаризацію у складі заступника начальника ВП - начальника СКП майора поліції Хозинського Ю.О., начальника СКЗ ВП капітана поліції ОСОБА_3 , старшого інспектора-чергового СРПП ВП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , інспектора з КОЗуСДС СП ВП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , під час якої було виявлено нестачу майна.

Позивачем зазначено, що розмір завданої шкоди згідно даних бухгалтерського обліку становить 9577,41 грн..

Вищенаведений факт про нестачу майна оформлено актом №1264/01/38-2018, датованим 17 вересня 2018 року, та саме від цієї дати, на думку колегії суддів, належить вести первинний відлік строку звернення до суду.

Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань було внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення (щодо виявленої нестачі) передбаченого ч.2 ст.191 КК України.

12 серпня 2020 року слідчим відділом УСБУ в Херсонській області змінено кваліфікацію кримінального правопорушення на ч.1 ст.367 КК України.

Під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000196 від 20 листопада 2018 року було підтверджено факт нестачі товарно-матеріальних цінностей в черговій частині Генічеського ВП ГУНП в Херсонській області за період з 03 березня 2017 року до 17 вересня 2018 року, що підтверджується висновком експерта від 15 квітня 2020 року № 16-ЕК.

В зв`язку з виявленою нестачею, ГУНП в порядку, передбаченому КПК України, під час досудового розслідування 09 вересня 2019 року подано цивільний позов, що підтверджується матеріалами справи, зокрема, листом, направленим слідчому Слідчого відділу УСБУ в Херсонській області від 09 вересня 2019 року (а.с.37), та копією позову про відшкодування матеріальної шкоди (а.с.110-114).

13 серпня 2020 року вказане кримінальне провадження було закрите на підставі п.2 ч.1 ст. 284 КПК України, оскільки на момент вчинення подій відповідальність за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.367 КК України, наступає у разі спричинення істотної шкоди в розмірі не меншої 88100,00 грн..

Колегія суддів, з урахуванням положень ст.129 КПК України, за якими у разі встановлення відсутності події кримінального правопорушення суд відмовляє в задоволенні цивільного позову в кримінальному провадженні, та з огляду на закриття кримінального провадження 13 серпня 2020 року, вважає, що ГУНП було пропущено тримісячний строк звернення до суду (звернення відбулось 20 жовтня 2020 року) з поважних причин, оскільки вказаним суб`єктом вчинялись належні дії щодо стягнення шкоди з відповідача в межах вказаного кримінального провадження та лише після його закриття виникла правова необхідність та можливість вчиняти дії щодо такого стягнення в межах адміністративної юрисдикції, що і було зроблено ГУНП з дотриманням тримісячного строку з часу закриття кримінального провадження №0000196.

Частиною 2 ст.6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Зазначена норма гарантує «право на суд», одним з елементів якого є право на доступ до суду, тобто право ініціювати судовий розгляд цивільної справи (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини (далі за текстом - ЄСПЛ) від 21 лютого 1975 року у справі «Ґолдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. the United Kingdom), заява № 4451/70, § 36). Проте такі права не є абсолютними та можуть бути обмежені, але тільки таким способом і до такої міри, що не порушує сутності цих прав (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ від 17 січня 2012 у справі «Станєв проти Болгарії» (Stanev v. Bulgaria), заява № 36760/06, § 230).

Так, Європейським судом з прав людини зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», № 47273/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», № 35787/03, п. 29).

При цьому, Європейський суд з прав людини (далі також - ЄСПЛ) провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний ж формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»).

При цьому, посилання суду першої інстанції на ту обставину, що на підтвердження подання цивільного позову позивачем надано лише копії супровідного листа до цивільного позову та наказів, наданого слідчому слідчого відділу управління з розслідування УСБУ в Херсонській області, що, на думку суду першої інстанції, є недостатнім, є проявом надмірного формалізму, при тому, що справа не містила жодних доказів, які б спростовували вказані доводи ГУНП.

Таким чином, враховуючи зазначене, колегія суддів приходить до висновку про необхідність скасування оскаржуваної ухвали з прийняттям нового рішення з направленням справи до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження, оскільки суд першої інстанції його ще не відкривав.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції України в Херсонській області задовольнити, а ухвалу Херсонського окружного адміністративного суду від 17 листопада 2020 року скасувати.

Справу за позовом Головного управління Національної поліції України в Херсонській області до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди направити до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя Федусик А.Г.
Судді Бойко А.В. Шевчук О.А.