Справа № 464/1082/21
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2021-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№464/1082/21
У Х В А Л А

З ПИТАНЬ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ ЗА ПРАВИЛАМИ ЗАГАЛЬНОГО ПОЗОВНОГО ПРОВАДЖЕННЯ

31 травня 2021 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд, суддя Карп`як О.О., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання позивача та заяву представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з викликом сторін у справі № 464/1082/21 за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Львівської міської ради за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Житлово будівельного кооперативу № 172 (Голову комісії з припинення/ліквідатор/керівник/представник) ОСОБА_2 ; ОСОБА_3 про зобов"язання вчинити дії ,-

в с т а н о в и в:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Виконавчого комітету Львівської міської ради (79008, м. Львів, пл. Ринок, 1) за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Житлово будівельного кооперативу № 172 (Голову комісії з припинення/ліквідатор/керівник/представник) (79070, м. Львів, вул. Г.Хоткевича, № 56/36); ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ); ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ) в якому просить:

«Визнати протиправною бездіяльність Виконавчого Комітету Львівської міської ради в питанні не скасування рішення загальних зборів Житлово будівельного кооперативу № 172;

Зобов`язати Виконавчий Комітет Львівської міської ради скасувати рішення загальних зборів Житлово - будівельного кооперативу № 172 про прийом у члени ЖБК № 172 ОСОБА_2 та закріплення за ним 2-х кімнатної квартири АДРЕСА_4 , із всіма вигодами, на першому поверсі, житлова площа 21,69 кв.м., загальна площа 43,88 кв.м., і передача йому всього паю, який належав його матері ОСОБА_4 , та взяти від ОСОБА_2 , зобов`язання на погашення залишкової позики (м. Львів, вул. Гната Хоткевича, буд.№56, ідентифікаційний код юридичної особи: 36152254), оформлене протоколами № 16 від 21 лютого 1992 року.»

Ухвалою Сихівського районного суду м. Львова від 15 лютого 2021 року матеріали справи передано для розгляду за підсудністю до Львівського окружного адміністративного суду.

Ухвалою суду від 09 березня 2021 року позовну заяву залишено без руху. Встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 05 квітня 2021 суд прийняв до розгляду позовну заяву та відкрив провадження у справі № 464/1082/21. Розгляд адміністративної справи визначив здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

13 травня 2021 року позивачем подано клопотання про перехід з спрощеного провадження в загальне позовне провадження враховуючи складність справи та дослідження великої кількості обставин та фактів.

21 травня 2021 року представник відповідача подала на адресу суду заяву (вх.36082) про розгляд справи у загальному позовному провадженні із викликом сторін, яке обґрунтовано тим, що при розгляді за правилами спрощеного провадження суд не зможе в повній мірі дослідити та надати належної оцінки всім доказам по справі.

Вирішуючи вказане клопотання позивача та заяву представника відповідача, суд виходить з такого.

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною четвертою статті 257 КАС України визначено перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Так, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

- щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

- щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

- щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, частиною четвертою статті 12 КАС України встановлено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

- щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

- щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

- щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

- щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»;

- щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Вищенаведений перелік справ, які належить розглядати виключно у порядку загального позовного провадження, визначений частиною четвертою статті 12 та частиною четвертою статті 257 КАС України, є вичерпним, а отже будь-які інші справи, у спорах, не встановлених цим переліком можуть розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження.

У даному випадку, предметом позову є визнання протиправної бездіяльності Виконавчого Комітету Львівської міської ради в питанні не скасування рішення загальних зборів Житлово будівельного кооперативу № 172 та зобов`язати Виконавчий Комітет Львівської міської ради скасувати рішення загальних зборів Житлово - будівельного кооперативу № 172 про прийом у члени ЖБК № 172 ОСОБА_2 та закріплення за ним 2-х кімнатної квартири АДРЕСА_4 , із всіма вигодами, на першому поверсі, житлова площа 21,69 кв.м., загальна площа 43,88 кв.м., і передача йому всього паю, який належав його матері ОСОБА_4 , та взяти від ОСОБА_2 , зобов`язання на погашення залишкової позики (м. Львів, вул. Гната Хоткевича, буд.№56, ідентифікаційний код юридичної особи: 36152254), оформлене протоколами № 16 від 21 лютого 1992 року, ця справа, зважаючи на предмет не входить до вищезазначеного переліку, а відтак може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Водночас, суд звертає увагу позивача та представника відповідача на те, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Як зазначено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2019 року у справі №9901/279/19, згідно із пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) однією з істотних гарантій справедливого судового розгляду є публічний судовий розгляд.

Практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany» («Аксен проти Німеччини»), заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі «Varela Assalino v. Portugal» («Варела Ассаліно проти Португалії»), заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд зазначає, що бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які можуть бути висловлені нею у відзиві на позов чи запереченнях на відповідь на відзив (за умови його подання), не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Доводи представника відповідача щодо неможливості детального розгляду спору по суті та з`ясування всіх обставин справи без розгляду справи за правилами загального позовного провадження суд вважає безпідставними та необґрунтованими.

Враховуючи вищевикладене, характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі, суд вважає, що підстави для розгляду справи за правилами загального позовного провадження з мотивів, наведених у клопотанні позивача та в заяві представника відповідача, відсутні, а тому в задоволенні таких слід відмовити.

В той же час, суд зазначає, що відповідно до п.3 ч.3 ст.44 КАС України учасники справи мають право: подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Тобто, у разі необхідності, учасники справи мають право викласти свої пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб у письмовому вигляді, які будуть враховані судом при прийнятті рішення.

Також, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

У відповідності до ч. 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

При цьому, суд звертає увагу на те, що згідно з ч. 2 ст. 76 Кодексу адміністративного судочинства України питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Дослідивши подане клопотання позивача та заяву представника відповідача, матеріали справи, беручи до уваги предмет та підстави позову, обставини, якими учасники справи обґрунтовують свої вимоги та заперечення, характер спірних правовідносин, обсяг та характер доказів у справі, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та приходить до висновку, що в задоволенні таких має бути відмовлено.

Керуючись статтями, 243, 248, 257, 262, підп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання позивача та заяви представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з викликом сторін у справі № 464/1082/21 за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Львівської міської ради за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Житлово будівельного кооперативу № 172 (Голову комісії з припинення/ліквідатор/керівник/представник) ОСОБА_2 ; ОСОБА_3 про зобов"язання вчинити дії відмовити.

Згідно з ст. 256 КАС України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Карп`як Оксана Орестівна