Справа № 540/2422/20
Суддя: Шевчук О.А.
Дата ухвалення: 2021-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

02 червня 2021 р.м.ОдесаСправа № 540/2422/20

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Шевчук О.А.

суддів: Бойка А.В. , Федусика А.Г.

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Київської митниці Держмитслужби на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 26 жовтня 2020 р. по справі № 540/2422/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Альфа-Юг" до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 26.10.2020 р. задоволено позов.

На зазначене рішення суду Київська митниця Держмитслужби подала апеляційну скаргу, в якій, крім іншого, просить поновити Київській митниці Держмитслужби строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції. Зазначене клопотання обгрунтовано тим, що при поданні апеляційної скарги перший раз, апелянтом був вірно сплачений судовий збір. Також апелянт посилається на те, що з метою запобігання розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, деякі працівники знаходяться на самоізоляції, що суттєво ускладнює опрацювання та направлення до суду процесуальних документів.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 11 травня 2021 р. зазначена апеляційна скарга була залишена без руху та було надано апелянту десять днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків поданої апеляційної скарги, а саме для надання апелянтом доказів наявності підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження або вказати інші підстави для його поновлення, документу про доплату судового збору.

Копію вищезазначеної ухвали про залишення апеляційної скарги без руху Київська митниця Держмитслужби отримала електронною поштою 17.05.2021 року (а.с. 197).

02 червня 2021 року до суду надійшло клопотання Київської митниці Держмитслужби, в якому апелянт просить вважати недоліки апеляційної скарги усунутими, оскільки при поданні апеляційної скарги апелянтом був сплачений судовий збіру розмірі 3760,50 грн., який, на думку апелянта, є вірним.

Суд звертає увагу апелянта на те, що, держава має дотримуватися принципу "належного урядування" та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Виходячи з принципу "належного урядування", державні органи зобов`язанні діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі при оскарженні судових рішень у судовому порядку. Будь-які зволікання зі сплатою судового збору у строк, встановлений законодавцем для оскарження судового рішення через несплату судового збору вже саме по собі є порушенням принципу "належного урядування", про який наголошує ЄСПЛ у своїх рішеннях.

Крім того, пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України встановлено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, у тому числі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Отже, процесуальний строк звернення до суду покликаний забезпечувати принцип правової визначеності і є гарантією захисту прав сторін спору. Вирішуючи питання про поновлення строку звернення до суду або апеляційного оскарження, суди повинні надавати оцінку причинам, що зумовили пропуск строку.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення Херсонського окружного адміністративного суду було ухвалено 26 жовтня 2020 р. в порядку письмового провадження (а.с.138-142).

На зазначене рішення суду першої інстанції Київською митницею Держмитслужби через суд першої інстанції було подано апеляційну скаргу.

До апеляційної скарги апелянтом було додано платіжне доручення № 3776 від 20 листопада 2020 р. про сплату судового збору у розмірі 3760,50 грн.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 24 грудня 2020 року апеляційна скарга Київської митниці Держмитслужби була залишена без руху у зв`язку з тим, що по справі не повністю сплачено судовий збір за подачу апеляційної скарги та надано апелянту десять днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків поданої апеляційної скарги (а.с. 161).

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 25 січня 2021 року у зв`язку з неусуненням недоліків, апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 26 жовтня 2020 р. повернуто скаржнику (а.с. 166).

Копію вищезазначеної ухвали про повернення апеляційної скарги було надіслано на електронну адресу Київської митниці Держмитслужби та отримано 01.02.2021 р. (а.с. 171).

13 квітня 2021 року Київською митницею держмитслужби повторно подано через суд першої інстанції апеляційну скаргу на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 26.10.2020 року.

Таким чином, повторно апеляційну скаргу подано через два місяці після отримання ухвали про повернення апеляційної скарги та майже через пів року після ухвалення оскаржуваного рішення.

Доводи апелянта на обгрунтування причин пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою про те, що недоліки, вказані в ухвалі від 24.12.2020 р. є необгрунтованими і вважають, що судовий збір має бути сплачено в сумі 3760,50 грн., суд вважає безпідставними, оскільки ухвала від 25.01.2021 р. про повернення апеляційної скарги набрала законної сили і не була оскаржена.

Отже, наведені обставини свідчать про невжиття скаржником невідкладних заходів щодо подання належним чином оформленої апеляційної скарги.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Європейський суд з прав людини у пунктах 46, 47 рішення від 29.01.2016 у справі Устименко проти України зазначив, що одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатись перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

При цьому, судом також враховуються висновки Європейського Суду з прав людини, викладені в рішенні по справі Лелас проти Хорватії, відповідно до яких держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

У справі Рисовський проти України Європейський Суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу належного урядування, який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

Таким чином, виходячи з принципу належного урядування, державні органи загалом, і орган доходів і зборів зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Таким чином, зазначений період часу, протягом якого відповідач не подавав повторно апеляційну скаргу є явно перебільшеним для вчинення такої дії і неспіврозмірним із процесуальним строком, встановленим для апеляційного оскарження судового рішення, крім того, апелянтом не наведено об`єктивних підстав пропуску строку, держава має дотримуватись принципу "належного урядування" та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Суд звертає увагу, що в ухвалі П`ятого апеляційного адміністративного суду від 11 травня 2021 року було зазначено дві підстави для залишення апеляційної скарги без руху та ухвалою був наданий строк для усуненн недоліків, а саме: а саме для надання апелянтом доказів наявності підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження або вказати інші підстави для його поновлення, документу про доплату судового збору.

Доводи апелянта у клопотанні, наданому 02.06.2021 р. зводяться до незгоди з розміром судового збору, доказів наявності підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження або інших підстав для його поновлення апелянт не надав; документу про доплату судового збору також не надано.

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку, що клопотання Київської митниці Держмитслужби про поновлення строку на апеляційне оскарження не підлягає задоволенню, оскільки допущене апелянтом зволікання на повторну подачу апеляційної скарги та не надання її у найкоротший строк призведе до порушення конвейційного принципу "остаточності рішення".

Відповідно до ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлепних статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

У відповідності до п.4 ч.1 ст.299 КАС України у разі якщо скаржником у строк, визначений судом, не буде подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані судом неповажними суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі.

Згідно з ч.3 ст. 299 КАС України питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 3, 243, 248, 250, 299, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Київської митниці Держмитслужби про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 26 жовтня 2020 року - відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Київська митниця Держмитслужби на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 26 жовтня 2020 р.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач Шевчук О.А.
Судді Бойко А.В. Федусик А.Г.