Справа № 289/203/21
Суддя: Матохнюк Д.Б.
Дата ухвалення: 2021-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 289/203/21

Головуючий у 1-й інстанції: Сіренко Н.С.

Суддя-доповідач: Матохнюк Д.Б.

02 червня 2021 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Матохнюка Д.Б.

суддів: Боровицького О. А. Шидловського В.Б.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Радомишльського районного суду Житомирської області від 03 березня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора ДОП Радомишльського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції Пустовойта Ігоря Миколайовича про скасування постанов у справах про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

у лютому 2021 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до інспектора ДОП Радомишльського ВП Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції Пустовойта Ігоря Миколайовича про визнання незаконними дії відповідача щодо винесення постанови серії ГАБ №823510 від 11.11.2020 року про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 178 КУпАП і накладення на позивача адміністративного стягнення у вигляді попередження та винесення постанови серії ГАБ №823511 від 11.11.2020 року про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 175-1 КУпАП і накладення на позивача адміністративного стягнення у вигляді попередження та їх скасування, а провадження у справах закрити.

Також, в прохальній частині позовної заяви просив поновити строк звернення до адміністративного суду, мотивуючи тим, що про наявність оскаржуваних постанов дізнався лише 25.01.2021 при з`явленні для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації.

Крім того, позивачем до суду подано заяву про відстрочення сплати судового збору, мотивовану тим, що він сирота, немає ніякого майна, господарства, має поганий стан здоров`я, складний матеріальний та моральний стан.

Ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 03 березня 2021 року позовну заяву повернуто особі, яка її подала.

Не погоджуючись з судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, у якій, з посиланням на порушення норм процесуального права, просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Так, апелянт вважає, що він виконав вимоги ухвали про залишення позову без руху, а тому у суду не було підстав для його повернення.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином повідомлялися про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити з наступних підстав.

Так, ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 05 лютого 2021 року відмовлено у задоволенні заяви про поновлення строку для звернення з адміністративним позовом та клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву залишено без руху, а позивачу надано десятиденний строк з дня вручення ухвали звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку та надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору або належні докази, які підтверджують обставини зазначені в заяві про відстрочення сплати судового збору.

Так, 17.02.2021 позивачем подано клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду та заяву про відстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зазначив про те, що інспектор ОСОБА_2 відбирав у ньго пояснення з приводу конфлікту між батьками його дружини. У подальшому працівник поліції сказав позивачу поставити дату та підпис на двох чистих бланках, ніби останній був свідком конфлікту, на що позивач погодився, тому стверджує, що підписав чисті аркуші паперу.

Також, зазначив, що 09.11.2020 жодних копій постанов ГАБ № 823511 та ГАБ № 823510 від 11.11.2020 не отримував, тому ця обставина буде предметом розгляду під час судового засідання.

При цьому, про наявність оскаржуваних постанов дізнався лише 25.01.2021 при з`явленні для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації.

Заява про відстрочення сплати судового збору мотивована тим, що він два роки тому отримав перелом руки, кістки неправильно зрослись, коштів на операцію немає, тому не може влаштуватись на повноцінну роботу та, у зв`язку з пандемією COVID-19, не може працевлаштуватись, вважає за необхідне перебувати з дружиною на карантині, ніяких доходів не має, його сім`я є малозабезпеченою, ніяких субсидій не отримує, а тому майновий стан позивача не дає можливості сплатити судовий збір у встановленому законом розмірі.

На підтвердження вказаних обставин позивач додав до заяви:

-відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків з 2 кварталу 2020 року по 3 квартал 2020 року, з яких встановлено, що інформація про доходи ОСОБА_1 відсутня;

- копію довідки за № 57 від 16.02.2021 видану Борщівським старостинським округом Радомишльської міської ради Житомирської області про те, що ОСОБА_1 , дійсно проживає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 разом з дружиною ОСОБА_3 та малолітнім сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в сім`ї батьків дружини. Сім`я являється малозабезпеченою, соціальних допомог від держави не отримує, внаслідок травми руки на даний час тимчасово втратив працездатність.

Проте, суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вказаних вище клопотань, оскільки позивачем не надано доказів у підтвердження обставин наведених у клопотанні про поновлення строку звернення до адміністративного суду, а також те, що надані позивачем відомості про його доходи охоплюють лише період часу з 2 кварталу 2020 по 3 квартал 2020.

За таких обставин, ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 18.02.2021 продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з моменту отримання даної ухвали.

Так, 26.02.2021 позивачем подано клопотання про приєднання до матеріалів справи відомостей про суми виплачених йому доходів за 2020 рік.

Проте, ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 03 березня 2021 року позовну заяву повернено особі, яка її подала у зв`язку з тим, що станом на 03.03.2021 позивач не подав до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з зазначенням підстав для його поновлення, тобто не виконав в повному обсязі вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Так, ч. 5 ст. 160 КАС України містить вимоги до позовної заяви, а стаття 161 передбачає документи, що додаються до позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня подання позовної заяви, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Матеріали справи свідчать, що на адресу Житомирського окружного адміністративного суду позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Крім того, позивачем зазначено про те, що про наявність оскаржуваних постанов дізнався лише 25.01.2021 при з`явленні для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації. Тобто, 25.01.2021 року позивачу усно повідомили про наявність оскаржуваних постанов, а не вручили їх копії, відтак останній не має можливості надати письмовий доказ про отримання ним саме 25.01.2021 року вказаних копій постанов.

Таким чином, посилання суду першої інстанції на те, що позивачем жодним чином не прокоментовано обставини щодо отримання або неотримання ним копії оскаржуваних постанов саме 25.01.2021 спростовується вищенаведеним.

Крім того, у матеріалах справи відсутні письмові докази, які б свідчили про отримання позивачем копії оскаржуваних постанов саме 11.11.2020 року, натомість у постановах зазначено про те, що їх копії ОСОБА_1 отримав 09.11.2020, тобто за три дні до їх винесення.

Проте, судом першої інстанції не надано оцінку вказаних позивачем обставин у підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Наведене, на переконання судової колегії свідчить про обґрунтованість твердження апелянта про передчасність висновків суду першої інстанції про необхідність повернення позовної заяви.

Крім того, Європейський суд з прав людини у своїй практиці наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження. Для Суду природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.

Зі змісту ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод прямо випливає, що доступність правосуддя є невід`ємним елементом права на справедливий суд. У рішенні по справі «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року Європейський суд з прав людини дійшов до висновку, що сама конструкція ст. 6 Конвенції була би безглуздою та неефективною, якби вона не захищала право на те, що справа взагалі буде розглядатися. У рішенні по цій справі Суд закріпив правило, що ч. 1 ст. 6 Конвенції містить у собі й невід`ємне право особи на доступ до суду.

Отже, системний аналіз положень Конвенції, практики Європейського суду з прав людини та національного законодавства свідчить, що постановлена передчасно оскаржувана ухвала зумовила утворення перешкод особі у доступі до правосуддя, у зв`язку з чим підлягає скасуванню.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про те, що суд першої інстанції, ухвалюючи оскаржуване рішення, порушив норми процесуального права, що є підставою для скасування такого рішення.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Керуючись ст.ст. 160, 169, 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Радомишльського районного суду Житомирської області від 03 березня 2021 року, - скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий Матохнюк Д.Б.

Судді Боровицький О. А. Шидловський В.Б.