Справа № 240/3870/21
Суддя: Романченко Євген Юрійович
Дата ухвалення: 2021-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
02 червня 2021 року м. Житомир справа № 240/3870/21
категорія 113060000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Романченка Є.Ю.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області до Комунального підприємства "Баранівка міськводоканал" про застосування заходів реагування,
Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, у якому просить застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, а саме заборонити подальшу експлуатацію будівлю готелю "Случ" КП "Баранівка міськводоканал" за адресою: Житомирська область, м. Баранівка, пров. Кооперативний, 2.
В обґрунтування позову Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області зазначило, що за результатами позапланової перевірки щодо додержання готелем "Случ" КП "Баранівка міськводоканал" вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в будівлях та приміщеннях закладу встановлено порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, які зафіксовані у акті перевірки від 12.02.2021 № 6. На переконання позивача, виявлені порушення є підставою для застосування до відповідача заходів реагування у відповідності із статтею 70 Кодексу цивільного захисту України.
Ухвалою суду від 22.03.2021 вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 19.04.2020.
19.04.21 за результатами підготовчого засідання, судом, без виходу до нарадчої кімнати, постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. Розгляд справи по суті розпочато в цьому ж судовому засіданні. Представники позивача позовні вимоги підтримали просили їх задовольнити.
Від відповідача 19.04.21 на адресу суду надійшла заява про визнання позовних вимог.
Заслухавши пояснення представників позивача, суд, без виходу до нарадчої кімнати, постановив ухвалу про подальший розгляд справи в письмовому провадженні, яку занесено секретарем судового засідання до протоколу судового засідання.
Перевіривши матеріали справи, усебічно й повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Частиною другою статті 19 Основного Закону визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (зі змінами та доповненнями, далі - Закон № 877-V).
Згідно із абз. 2 ст. 1 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Приписами статті 3 Закону № 877-V закріплено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; рівності прав і законних інтересів усіх суб`єктів господарювання; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.
Згідно із ст. 4 Кодексу цивільного захисту України, цивільний захист - це функція держави, спрямована на захист населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій шляхом запобігання таким ситуаціям, ліквідації їх наслідків і надання допомоги постраждалим у мирний час та в особливий період.
У відповідності до частини першої статті 55 вказаного Кодексу, забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів.
Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях. Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання (ч.ч. 2, 3 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України).
Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 60 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення державної пожежної охорони відповідно до повноважень покладається на органи та підрозділи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки.
Положеннями статті 64 Кодексу цивільного захисту України визначено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 65 вказаного Кодексу, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) з питань, які визначені частиною першою статті 64 цього Кодексу щодо: центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, інших державних органів та органів місцевого самоврядування; суб`єктів господарювання.
Пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052 (далі - Положення №1052) визначено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.
Серед основних завдань ДСНС, зокрема, є: реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб (п.3. Положення №1052).
Положенням про Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області, затвердженим наказом ДСНС України від 04.02.2013 № 3 (у редакції наказу ДСНС від 12.11.2018 № 661) визначено, що Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.
Згідно із ст. 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Частиною першою статті 4 Закону № 877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
У відповідності положень частини 6 статті 7 Закону № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Частиною сьомою статті 7 Закону № 877-V визначено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Згідно із п.п. 11, 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України визначено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
В силу приписів частини першої статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч. 2 ст. 70 вказаного Кодексу).
Виходячи з вищевикладеного, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд. При цьому такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Судом встановлено, що на виконання вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052, наказу Управління ДСНС України у Житомирській області від 28.01.2021 №39 «Про проведення позапланових перевірок», у період з 11 по 12 лютого 2021 року головним інспектором Баранівського районного сектору Управління ДСНС України у Житомирській області Ольшевським В.А., проведено позапланову перевірку готелю "Случ" КП "Баранівка міськводоканал" за адресою: Житомирська область, м. Баранівка, пров. Кооперативний, 2 щодо додержання та виконання вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.
Перевіркою встановлено, що готелем "Случ" КП "Баранівка міськводоканал" порушено вимоги законодавства у сфері пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
- будівлю готелю не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (порушено пункт 4 розділу 1 ППБУ, пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ);
- не проведено ревізію наявних пристроїв блискавкозахисту (порушено пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ);
- не проведено заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (порушено пункт 1.20 глави 1 розділу IV ППБУ);
- на шляхах евакуації першого та другого поверхів та сходового маршу, оздоблення стін виконано з матеріалів з не визначеними показниками пожежної небезпеки (порушено пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ);
- дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) будівлі реабілітаційного центру не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (порушено пункт 2.5 глави 2 розділу III ППБУ);
- з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів здійснено з порушеннями правил пожежної безпеки (порушено пункт 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ);
- сходові клітки, коридори, проходи, інші шляхи евакуації в приміщенні готелю, не забезпечено евакуаційним освітленням (порушено пункт 2.31 глави 2 розділу III ППБУ);
- відсутнє освітлення зовнішньої пожежної драбини (порушено пункт 1.10 глави 1 розділу III ППБУ).
Вищезазначені порушення акту від 12.02.2021 № 6 є такими, що впливають на ризик виникнення пожежі, створюють перешкоди її гасінню, безпечній евакуації людей при виникненні пожежі, тим самим створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
На думку контралюючого органу подальша експлуатація будівлі готелю "Случ" КП "Баранівка міськводоканал" з виявленими порушеннями, створює реальну та невідворотну загрозу життю та здоров`ю людей.
Неусунення виявлених перевіркою порушень прямою дією впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що спричинить загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки впливає:
- на забезпечення безпеки роботи об`єкту, безпеки працівників та зідвідувачів у відповідності з вимогами протипожежних норм;
- на ліквідацію пожежі та ЇЇ наслідків;
- на евакуацію людей та їх захисту від наслідків пожежі тощо.
При такому становищі працівники та відвідувачі об`єкту постійно перебувають в умовах, коли існує реальна загроза втрати життя, отримання травм, завдання шкоди здоров`ю через невиконання і ігнорування відповідачем вимог нормативних актів з питань пожежної безпеки.
При такому стані цілковитого недотримання вимог нормативних актів з питань пожежної безпеки гостро постає питання вірогідного виникнення пожежі чи надзвичайної ситуації, а у випадку їх фактичного настання - неминучі заподіяння шкоди здоров`ю або життю людей.
Згідно пунктів 25 та 26 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України пожежа, як небезпечна подія за своїми наслідками становить загрозу життю або здоров`ю населення. Вищевказані порушення, як окремо, так і в сукупності здатні призвести до виникнення пожежі, яка створить загрозу життю та здоров`ю людей своїми небезпечними чинниками, такими як: токсичні продукти горіння, вогонь, висока температура навколишнього середовища, дим, знижена концентрація кисню, вибухи, руйнування.
Відсутність систем протипожежного захисту призведе до несвоєчасного виявлення пожежі та, як наслідок, неможливості її ліквідації на початковій стадії розвитку.
Не проведення заміру опору ізоляції і перевірки справності приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання, ревізії пристроїв блискавкозахисту, з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів з порушеннями може призвести до виникнення пожежі.
Відсутність вогнезахисного обробляння дерев`яних будівельних конструкцій, застосування будівельних матеріалів для оздоблення стін з невизначеними показниками пожежної небезпеки зумовить швидке поширення пожежі та унеможливить безпечну евакуацію людей.
Відсутність евакуаційного освітлення на шляхах евакуації та освітлення зовнішньої пожежної драбини може ускладнити евакуацію людей під час пожежі з приміщень закладу.
Разом з цим, суд наголошує, що у матеріалах справи відсутні докази фактичного усунення всіх виявлених порушень.
Крім того, 19.04.2021 від директора КП "Баранівка міськводоканал" на адресу суду надійшла заява про визнання позовних вимог.
Проаналізувавши наведене, суд приходить до висновку, що виявленні порушення у готелі "Случ" КП "Баранівка міськводоканал", є такими, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Суд акцентує увагу на тому, що існування хоча б одного із виявлених під час перевірки відповідача порушень створює загрозу життю та/або здоров`ю людей є самостійною підставою для застосування заходів реагування. Кожне із виявлених порушень створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, які перебувають у приміщенні та будівлях готелю "Случ" КП "Баранівка міськводоканал", перешкоджають швидкому виявленню та гасінню пожежі, повідомленню (оповіщенню) про неї, а також оперативній евакуації людей на ранній стадії виникнення пожежі.
На думку суду, не усунення кожного із виявлених порушень може призвести до незворотних наслідків, що є неприпустимим, оскільки порушує конституційно закріплені права, зокрема, на життя й здоров`я працівників, вихованців та осіб, задіяних в гасінні пожежі на безпечні умови для життя та праці.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що, з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров`ю людей, внаслідок недотримання готелем "Случ" КП "Баранівка міськводоканал" вимог законодавства у сфері пожежної безпеки та ступінь небезпечності, слід застосувати до відповідача заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді подальшої заборони експлуатації будівлю готелю "Случ" КП "Баранівка міськводоканал" за адресою: Житомирська область, м. Баранівка, пров. Кооперативний, 2 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, викладених у акті № 6 від 12.02.2021.
Суд наголошує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Такий захід реагування не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
Більш того, застосований захід реагування має спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на підприємстві.
Згідно зі ч.ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 72 вказаного Кодексу).
Відповідно до ч. 1 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 73 вказаного Кодексу).
За змістом статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Суд також звертає увагу відповідача, що згідно із абз. 2 частини п`ятої статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року №877-V, відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
В силу приписів ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати понесені позивачем у вигляді сплати судового збору стягненню не підлягають.
Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді заборонити подальшої експлуатації будівлі готелю "Случ" КП "Баранівка міськводоканал" за адресою: Житомирська область, м. Баранівка, пров. Кооперативний, 2 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, викладених у акті перевірки № 6 від 12.02.2021.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Є.Ю. Романченко