Справа № 640/15287/20
Суддя: Губська Людмила Вікторівна
Дата ухвалення: 2021-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

31 травня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача: Губської Л.В., суддів: Карпушової О.В., Степанюка А.Г., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 березня 2021 року та ухвалу про відмову в задоволенні клопотання від 23 жовтня 2020 року (яка окремо від рішення суду не оскаржується) по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Святошинського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання протиправними та скасування постанов, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 березня 2021 року у задоволені адміністративного позову відмовлено, при цьому, ухвалою від 23 жовтня 2020 відмовлено в задоволенні клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Позивач, не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти постанову, якою адміністративний позов задовольнити у повному обсязі.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 квітня 2021 року апеляційну скаргу залишено без руху з підстав несплати судового збору.

13.04.2021 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, у зв`язку з скрутним матеріальним становищем.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, за умови якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 2 цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, який є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Аналогічної правової позиції дотримується також Велика палата Верховного Суду про що зазначено, зокрема, в ухвалі від 12 квітня 2019 року у справі 9901/996/18.

Отже, суд зазначає, що особа, яка порушує питання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести обґрунтування обставин (з наданням на їх підтвердження доказів), які свідчать про неможливість здійснення оплати цього збору як станом на момент звернення до суду, так і до закінчення розгляду справи, ухвалення судового рішення по суті вимог заяви, скарги.

На підтвердження наявності підстав для звільнення від сплати судового збору позивач надала звіт про суми нарахування доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску за 2020 та лист, з якого вбачається, що останній з липня 2020 призначено допомогу по безробіттю.

З наведених документів, вбачається, що у позивача відсутні доходи саме як у фізичної особи-підприємця, проте доказів, що вона не отримує іншого доходу (виплат) не надано.

Крім того, з листа наданого позивачкою вбачається, що їй призначено допомогу по безробіттю, проте доказів її отримання та розмір такої допомоги суду не надано.

Отже, у суду апеляційної інстанції відсутні достатні правові підстави для звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 Кодексу, застосовуються положення статті 169 Кодексу, відповідно до яких апеляційна скарга залишається без руху і апелянту надається строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Згідно статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Отже, керуючись статтями 121, 296, 298, 328 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволені клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків апеляційної скарги на 5 днів, починаючи з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити апелянту, що у випадку невиконання вимог ухвали у встановлений строк апеляційну скаргу буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Л.В. Губська

Судді О.В. Епель

О.В. Карпушова