Справа № 160/1717/21
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2021-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 червня 2021 року Справа № 160/1717/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Голобутовського Р.З. розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу,
04.02.2021 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - відповідач), в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 1997к від 02.12.2020 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника начальника управління - начальника ВІОС УКЗ ГУНП майора поліції ОСОБА_1 ».
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 1997к від 02.12.2020 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника начальника управління - начальника ВІОС УКЗ ГУНП майора поліції ОСОБА_1 » він притягнений до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність. Позивач вважає, що службове розслідування щодо нього проведено з порушенням встановленого законом порядку, вказане дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність застосовано неправомірно, наказ виданий відповідачем за відсутності належних на те правових підстав, а тому є незаконним та таким, що порушує його законні права та інтереси.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.02.2021 року відкрито провадження у справі № 160/1717/21 та призначено розгляд за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 02.03.2021 року.
01.03.2021 року від представника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшло клопотання про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду.
Також, 01.03.2021 року на адресу суду від Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшов відзив на позовну заяву, в яком проти задоволення позовних вимог заперечує, посилаючись на те, що оскаржуваний наказ про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 виданий уповноваженою особою в порядку, передбаченому законом та із врахуванням результатів службового розслідування, яке проведено на виконання наказу начальника ГУНП в Дніпропетровській області № 1515 від 25.08.2020 року, а також із дотриманням норм Дисциплінарного статуту Національної поліції України, а тому підстави для його скасування відсутні.
02.03.2021 року розгляд справи перенесено на 16.03.2021 року.
16.03.2021 року від представника позивача надійшла заява про зміну підстав позову та надана уточненена позовна заява.
У підготовчому засіданні, призначеному на 16.03.2021 року, усною ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 та оголошено перерву до 30.03.2021 року.
30.03.2021 року представником відповідача надано відзив на уточнену позовну заяву, в якому підтримано аналогічну викладеній у первісному відзиві правову позицію та зазначено, що при застосуванні до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність ГУНП діяло в межах повноважень, в спосіб та в порядку, передбаченому чинним законодавством, та не порушувало законних прав останнього, а відтак, позовні вимоги ОСОБА_1 до ГУНП є безпідставними, та такими, що не підлягають задоволенню.
30.03.2021 року у підготовчому засіданні оголошено перерву до 20.04.2021 року.
20.04.2021 року у підготовчому засіданні оголошено перерву до 11.05.2021 року.
11.05.2021 року ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовче засідання та ухвалено перейти до розгляду справи по суті.
У судовому засіданні 11.05.2021 року, за згоди представників сторін, судом ухвалено подальший розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження.
У відповідності до вимог ст. ст. 205, 243 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу у порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.
17.02.2020 року наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 49 о/с майора поліції ОСОБА_1 призначено тимчасово виконуючим обов`язки заступника начальника управління - начальника відділу інспекції по особовому складу управління кадрового забезпечення ГУНП.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 128 о/с від 12.05.2020 року майора поліції ОСОБА_1 переміщено на посаду заступника начальника управління - начальника відділу інспекції по особовому складу управління кадрового забезпечення ГУНП.
25.08.2020 року наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 1515 «Про організацію проведення службового розслідування» призначено службове розслідування за фактом можливого неналежного виконання службових обов`язків заступником начальника управління - начальником ВІОС УКЗ ГУНП майором поліції ОСОБА_1 .
На час проведення службового розслідування відсторонено від виконання службових обов`язків (посади) заступника начальника управління - начальника ВІОС УКЗ ГУНП майора поліції ОСОБА_1 .
Підставою для призначення службового розслідування відносно позивача слугував рапорт т.в.о. начальника УКЗ ГУНП підполковника поліції В. Лісовика від 21.08.2020 року щодо неналежного виконання службових обов`язків, низької організуючої ролі та неналежного контролю за діями підлеглих поліцейських заступником начальника управління - начальником відділу інспекції по особовому складу управління кадрового забезпечення ГУНП майором поліції ОСОБА_1
04.09.2020 року, як зазначає позивач, його ознайомлено з наказом про призначення службового розслідування, що не заперечується відповідачем.
13.10.2020 року ОСОБА_1 надані пояснення про обставини, на підставі яких ініційовано службове розслідування.
За результатами проведеного на підставі наказу ГУНП в Дніпропетровській області № 1515 від 25.08.2020 року службового розслідування складено Висновок службового розслідування за фактом можливого неналежного виконання службових обов`язків заступником начальника управління - начальником ВІОС УКЗ ГУНП майором поліції ОСОБА_1 , який затверджено начальником ГУНП в Дніпропетровській області, генералом поліції третього рангу А. Щадило 30.11.2020 року.
Відповідно до вказаного висновку запропоновано факти неналежного виконання службових обов`язків заступником начальника управління - начальником ВІОС УКЗ ГУНП майором поліції ОСОБА_1 , вважати такими, що знайшли своє підтвердження частково.
На підставі Висновку службового розслідування ГУНП в Дніпропетровській області прийнято наказ № 1997к від 02.12.2020 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника начальника управління - начальника ВІОС УКЗ ГУНП майора поліції ОСОБА_1 », пунктом 1 якого до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.
Не погоджуючись із зазначеним наказом, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, регламентовано Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року № 580-VIII (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 580-VIII).
Згідно з п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч. ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII).
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII.
Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту).
Згідно з ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (ч. 1 та ч. 2 ст. 16 Дисциплінарного статуту).
Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.
Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.
Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893.
Згідно з розділом VI Порядку № 893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).
У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.
У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.
Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Так, у ході службового розслідування встановлено, що заступник начальника управління - начальник відділу інспекції по особовому складу управління кадрового забезпечення ГУНП майор поліції ОСОБА_1 у порушення пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», абзацу 1 розділу «Завдання, обов`язки та повноваження» своїх посадових обов`язків, не забезпечив якісне та ефективне виконання покладених на нього завдань та функцій, неналежно організував службову діяльності підлеглих поліцейських, а також не здійснював належний контроль за їх службовою діяльністю з дотримання наказів Національної поліції України, нормативно - правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, внаслідок чого, наявні окремі недоліки в організації роботи підпорядкованого підрозділу.
Разом з тим, аналізуючи зміст Висновку службового розслідування від 30.11.2020 року та висвітлені в ньому події, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Так, у Висновку службового розслідування від 30.11.2020 року, зокрема, зазначено, що керівництвом Головного управління керівництву ВІОС УКЗ ГУНП було доручено розгляд звернень ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_23 та ОСОБА_24 щодо можливих неправомірних дій окремих поліцейських структурних та територіальних підрозділів ГУНП (вх. ВДЗ ГУНП від 21.01.2020 № Т-482, від 24.01.2020 № Б-583ап, від 12.03.2020 № Б-1865, від 21.04.2020 № Ш-2750вр, від 29.04.2020 № С-2983, від 01.06.2020 № Н-3749, від 24.06.2020 № М-4311, від 24.06.2020 № Д-4320, від 27.07.2020 № Х-5227, відповідно). Водночас поліцейськими ВІОС УКЗ ГУНП, у порушення вимог пункту 3.10 Положення про порядок роботи зі зверненнями громадян і організації їх особистого прийому в системі Міністерства внутрішніх справ України, затвердженого наказом МВС України від 10.10.2004 року № 1177, після закінчення перевірки і фактичного виконання прийнятого рішення зазначені звернення разом з матеріалами перевірки до канцелярії управління кадрового забезпечення ГУНП не повернуто.
Аналогічно поліцейськими ВІОС УКЗ ГУНП до канцелярії УКЗ ГУНП не повернуто матеріали після закінчення перевірки за 40 зверненнями громадян щодо можливих неправомірних дій поліцейських (вх. ВДЗ ГУНП від 03.01.2020 № М-60, від 21.01.2020 № Д-474, Т-177гл, від 22.01.2020 № К-549, від 27.01.2020 № П-618, від 04.02.2020 № К-210гл, К-484, від 11.02.2020 № Д-1060, від 17.02.2020 № Ан-1178, К-1174, М-1171, від 21.02.2020 № К-1283, від 27.02.2020 № К-1434, О-1431, від 03.03.2020 № А-1602, К-1577, від 11.03.2020 № Є-1816, К-1818, від 13.03.2020 № К-1902, від 16.03.2020 № Г-1966, від 18.03.2020 № С-1820, від 24.03.2020, № А-2131, Є-2141, від 01.04.2020 № 3-2363, від 14.04.2020 № К- 2655, Кол-2657, П-2653, від 17.04.2020 № Г-2732, К-2735, від 29.04.2020 № С-3047, від 30.04.2020 № Н-3048, від 07.05.2020 № Адв-3215, Р-3219, від 13.05.2020 № К-3337, від 21.05.2020 № П-3484, від 03.06.2020 № М-872гл, від 18.06.2020 № П-4164, від 24.06.2020 № Д-4320, І-4314 та від 15.07.2020 № С-4877), розгляд яких було доручено керівництвом Головного управління у порядку визначеному пунктом 4 розділу III Інструкції з організації контролю за виконанням документів у Національній поліції України, затвердженої наказом МВС України від 12.06.2016 № 503.
Відповідно до п. 3.10 Положення № 1177 після закінчення перевірки і фактичного виконання прийнятого рішення звернення разом з матеріалами перевірки повертаються до підрозділу документального забезпечення апарату МВС, закладів, установ, підприємств, що належать до сфери управління МВС. Розглянуті звернення з усіма документами щодо їх розгляду і вирішення розміщуються у справах за хронологічним, територіальним або алфавітним принципом.
Беручи до уваги викладене, слід зазначити, що приписами Положення № 1177 не визначено жодного строку протягом якого можуть бути повернуті до канцелярії управління кадрового забезпечення ГУНП звернення разом з матеріалами перевірки.
Таким чином, висновок комісії про порушення строку, передбаченого п. 3.10 Положення № 1177 не ґрунтується на законі.
При цьому слід наголосити, що відповідачем не заперечується та обставина, що зазначені звернення фактично виконані, що свідчить про те, що підрозділом ВІОС належним чином виконані власні обов`язки, розглянуті матеріали звернень та вчинені відповідні заходи реагування.
Також у Висновку службового розслідування від 30.11.2020 року зазначено, що 22.07.2020 року до відділу документального забезпечення ГУНП надійшла скарга ОСОБА_10 у якій вказано про те, що працівники патрульної поліції вимагали від заявника неправомірну вигоду за невилучення транспортного засобу (вх. ВДЗ ГУНП № Л-2799кц).
Водночас керівництвом ВІОС УКЗ ГУНП, у порушення вимог ч. 2 п. 4 розділу ІІІ Інструкції з організації контролю за виконанням документів у Національній поліції України, затвердженої наказом МВС України від 12.06.2016 року № 503, п. 4 розділу ІІІ та п. 1 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII, проект наказу про призначення службового розслідування та пропозиції щодо складу дисциплінарної комісії не підготовлено, заходів щодо своєчасної, повної та об`єктивної перевірки відомостей викладених у скарзі ОСОБА_10 , з`ясування обставин вчинення поліцейськими дисциплінарного проступку, установлення причин і умов, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та вжиття заходів щодо усунення причин учинення дисциплінарного проступку не вжито.
Разом з цим судом встановлено, що у період з 20.07.2020 року по 05.08.2020 року ОСОБА_1 перебував у щорічній основній відпустці, що підтверджується копією наказу № 41 в о/с від 13.07.2020 року, що міститься в матеріалах справи.
Так, у період відсутності позивача, його посадові обов`язки виконував заступник начальника відділу інспекції з особового складу УКЗ ГУНП Гром В. , що не заперечується відповідачем, а також у висновку службового розслідування.
Відповідно до ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку (ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту).
Таким чином, виходячи з принципу індивідуальної відповідальності, оскільки позивач у період з 20.07.2020 року по 05.08.2020 року перебував у щорічній основній відпустці та не виконував своїх службових обов`язків, він не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни іншими особами.
Також у Висновку службового розслідування від 30.11.2020 року зазначено, що 22.07.2020 надійшло звернення народного депутата України Бондаря М.Л. (вх. ВДЗ ГУНП № Б-5108нд). Визначено контрольний термін виконання до 27.07.2020 року.
Однак, поліцейськими ВІОС УКЗ ГУНП, у порушення п. 1 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 року № 893, статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, лише 11.08.2020 року (тобто на 15 добу після встановленого контрольного строку виконання) підготовлено проект наказу про призначення службового розслідування та пропозиції щодо складу дисциплінарної комісії.
Аналізуючи викладене, суд повторно зауважує, що у період з 20.07.2020 року по 05.08.2020 року позивач перебував у щорічній основній відпустці та відповідно не виконував своїх службових обов`язків. Отже, відповідальною особою за розгляд звернення народного депутата України Бондаря М.Л. була призначена інша особа, що свідчить про відсутність в діях позивача будь-якого складу дисциплінарного проступку.
Суд також не погоджується з Висновком службового розслідування від 30.11.2020 року в частині, що стосується затягування ОСОБА_1 службових розслідувань, зокрема: щодо можливих порушень службової дисципліни з боку окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП; щодо можливих порушень службової дисципліни з боку окремих поліцейських Дніпровського ВП Кам`янського ВП ГУНП та щодо вчинення підозрюваним - ОСОБА_13 , в ході затримання, кримінального правопорушення, смертельного вогнепального поранення оперуповноваженому СКП ВП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_14 , з огляду на викладене.
Так, встановлено, що 10.06.2020 року керівництвом ГУНП наказом № 969 організовано проведення службового розслідування за фактом щодо можливих порушень службової дисципліни з боку членів дисциплінарної комісії Павлоградського ВП ГУНП та визначено склад дисциплінарної комісії ГУНП. До складу членів дисциплінарної комісії залучено заступника начальника управління - начальника ВІОС УКЗ ГУНП ОСОБА_1
03.07.2020 року головою дисциплінарної комісії - заступником начальника ГУНП капітаном поліції Богонісом В.Р. складено рапорт щодо необхідності продовження строків проведення службового розслідування до 03.08.2020 року.
У подальшому 20.07.2020 року за результатами службового розслідування до членів дисциплінарної комісії, визначених наказом керівництва Павлоградського ВП від 03.03.2020 року № 90, застосовані дисциплінарні стягнення, у виді: 2 суворі догани та 3 догани.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
Беручи до уваги вказані приписи законодавства, слід зазначити, що службове розслідування щодо членів дисциплінарної комісії Павлоградського ВП ГУНП проведено у межах строків, визначених ч. 2 ст. 16 Дисциплінарного статуту, з урахуванням наявності вмотивованого письмового рапорту голови дисциплінарної комісії про продовження строків проведення службового розслідування.
Твердження відповідача щодо затягування службового розслідування через несвоєчасне направлення членами дисциплінарної комісії ГУНП листа до ДУ «Київський слідчий ізолятор № 13» стосовно опитування окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП не береться судом до уваги, оскільки строки направлення відповідних листів та запитів, в межах проведення службового розслідування, на законодавчому рівні не закріплені.
Також у Висновку службового розслідування від 30.11.2020 року встановлено наступне.
У свою чергу, 04.06.2020 року керівництвом ГУНП надано вказівку позивачу організувати проведення службового розслідування.
Наказом ГУНП від 04.06.2020 року № 949 організовано проведення службового розслідування та визначено склад дисциплінарної комісії ГУНП, до складу якої також залучено позивача.
01.07.2020 року, у зв`язку із ненаданням ТУ ДБР, розташованого у м. Києві та ДУ «Київський слідчий ізолятор № 13» відповідей на інформаційні запити, головою дисциплінарної комісії - заступником начальника ГУНП капітаном поліції Богонісом В.Р. складено рапорт щодо необхідності продовження строків проведення службового розслідування до 03.08.2020 року.
У подальшому 31.07.2020 року за результатами проведеного службового розслідування зазначених поліцейських звільнено з Національної поліції України (наказ ГУНП від 31.07.2020 № 1188к).
Так, беручи до уваги викладене, твердження відповідача щодо затягування позивачем службового розслідування, в цьому випадку, також є безпідставним та жодним чином не обґрунтованим, оскільки у ході його проведення були повністю дотримані строки встановлені ст. 16 Дисциплінарного статуту.
Більш того саме до повноважень голови дисциплінарної комісії відноситься подання рапорту про продовження строку на проведення службового розслідування та його обґрунтування.
У свою чергу позивач не є головою дисциплінарної комісії, а є лише її членом, відтак, позбавлений права на продовження строків службового розслідування та безпосередньо будь-якої можливості задля навмисного затягування службового розслідування.
Крім того, у Висновку службового розслідування від 30.11.2020 року встановлено, що 10.07.2020 року наказом керівника ГУНП в Дніпропетровській області № 1131 «Про організацію проведення службового розслідування» призначено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Дніпровського ВП Кам`янського ВП ГУНП.
Цим же наказом проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії у складі: Голова дисциплінарної комісії - т.в.о. заступника начальника ГУНП підполковника поліції Дацко С.О. ; Члени дисциплінарної комісії - заступник начальника управління - начальника ВІОС УКЗ ГУНП майор поліції ОСОБА_1 та інспектор ВІОС УКЗ ГУНП старший лейтенант поліції Манжос А.Г.
06.08.2020 року наказом керівника ГУНП у Дніпропетровській області № 1320 «Про внесення змін до наказу ГУНП від 10.07.2020 № 1131» проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії у складі: Голова дисциплінарної комісії - т.в.о. начальника УКЗ ГУНП підполковника поліції Лісовика В.А. ; Члени дисциплінарної комісії - заступник начальника управління - начальника ВІОС УКЗ ГУНП майор поліції ОСОБА_1 та старший інспектор ВІОС УКЗ ГУНП підполковник поліції Яременко В.В.
06.08.2020 року Голова дисциплінарної комісії - т.в.о. начальника УКЗ ГУНП підполковник поліції Лісовик В.А. звернувся до Начальника ГУНП у Дніпропетровській області полковника поліції Щадило А. з рапортом згідно з яким просив дозволу продовжити термін проведення службового розслідування, у зв`язку з ненадходженням висновку СМЕ про отримані тілесні ушкодження громадянином ОСОБА_21 .
Наказом керівника ГУНП в Дніпропетровській області від 06.08.2020 року № 1321 «Про продовження строку проведення службового розслідування» продовжено строк проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 10.07.2020 № 1131 до 10.09.2020 року.
25.08.2020 року на підставі наказу керівника ГУНП № 1515 від 25.08.2020 року позивача відсторонено від виконання службових обов`язків.
Водночас наказом ГУНП від 25.08.2020 року № 231 о/с тимчасове виконання обов`язків за посадовою заступника начальника управління - начальника ВІОС УКЗ ГУНП покладено на підполковника поліції Голубицького С.А .
У подальшому 04.09.2020 року за результатами проведеного службового розслідування в діях поліцейських Дніпровського ВП Кам`янського ВП встановлені ознаки вчинення дисциплінарного проступку та матеріали за вказаним фактом надіслано до ТУ ДБР розташованого у м. Полтава, для прийняття рішення.
При цьому у складеному висновку проведеного службового розслідування, а також матеріалах перевірки, відсутній висновок судово-медичного дослідження отриманих ОСОБА_21 тілесних ушкоджень.
Аналізуючи наведене необхідно зазначити, що службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Дніпровського ВП Кам`янського ВП ГУНП проведене у рамках встановленого ст. 16 Дисциплінарного статуту строку.
Окрім того, враховуючи те, що позивача 25.08.2020 року відсторонено від виконання службових обов`язків, а 03.09.2020 року виключено зі складу членів дисциплінарної комісії, він не може нести відповідальність за висновок дисциплінарної комісії від 04.09.2020 року, який складений та підписаний вже іншим складом дисциплінарної комісії.
Так само позивач не може нести відповідальність і за зміст такого висновку або відсутність у ньому висновку судово-медичного дослідження отриманих ОСОБА_21 тілесних ушкоджень.
Висновком службового розслідування від 30.11.2020 року також встановлено, що 19.06.2020 року до ГУНП надійшла інформація про те, що у ході затримання ОСОБА_13 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, він спричинив смертельне вогнепальне поранення оперуповноваженому СКП ВП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_14 .
Цієї ж доби керівництвом ГУНП надано вказівку позивачу організувати проведення службового розслідування.
19.06.2020 року наказом керівництва ГУНП № 1031 організовано проведення за вказаним фактом службового розслідування та визначено склад дисциплінарної комісії ГУНП, до складу якої також залучено позивача.
У ході проведення службового розслідування 20.07.2020 року головою дисциплінарної комісії складено рапорт щодо необхідності продовження строку проведення службового розслідування у зв`язку із необхідністю повного, об`єктивного і всебічного з`ясування всіх обставин вчиненої події.
На підставі зазначеного рапорту 20.07.2020 року керівництвом ГУНП (наказ від 20.07.2020 року № 1194) продовжено строк проведення службового розслідування до 60 діб.
У подальшому 13.08.2020 року дисциплінарною комісією ГУНП складено висновок проведеного службового розслідування, копію якого надіслано до УЛМТЗ ГУНП для надання кваліфікації нещасного випадку та УІОС ДКЗ НПУ.
Суд вважає, що у цьому випадку також відсутній факт затягування службового розслідування, оскільки таке проведено в межах 60-денного строку. У свою чергу продовження такого строку відбулось на підставі мотивованого рапорту голови дисциплінарної комісії.
Отже, що стосується посилань відповідача на порушення позивачем п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», що виразились у затягуванні службових розслідувань, зокрема: щодо можливих порушень службової дисципліни з боку окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП; щодо можливих порушень службової дисципліни з боку окремих поліцейських Дніпровського ВП Кам`янського ВП ГУНП та щодо вчинення підозрюваним - ОСОБА_13 , у ході затримання, кримінального правопорушення, смертельного вогнепального поранення оперуповноваженому СКП ВП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_14 , то такі не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, а тому в жодному разі не можуть свідчити про наявність в діях чи бездіяльності позивача складу дисциплінарного проступку.
Також у Висновку службового розслідування від 30.11.2020 року, зокрема, зазначено, що протягом серпня 2020 року поліцейськими ВІОС УКЗ ГУНП здійснено перевірку міжрегіональних підрозділів, розташованих на території Дніпропетровської області, згідно з наказом НПУ від 29.07.2020 року № 607, а саме проведено перевірки УАА в області ДПП НП України, Криворізького полку УПП в області ДПП НП України (окрема перевірка), УПО в області, Криворізький міський відділ УПО в області ДПО НП України (окрема перевірка), УРС в області ДСР НП України, УПН в області ДПН НП України та Управління кіберполіції в області Департаменту кіберполіції НП України). Про результати проведених перевірок проінформовано керівництво Національної поліції України.
Разом з тим Дисциплінарна комісія зазначила, що протягом серпня 2020 року поліцейськими ВІОС ГУНП здійснено лише одну перевірку організації та порядку несення служби поліцейськими Марганецького ВП Нікопольського ВП.
Таким чином, Дисциплінарна комісія зробила висновок про недостатність проведеної роботи ВІОС УКЗ ГУНП.
Однак, суд звертає увагу на те, що позивач у своїх поясненнях, у рамках службового розслідування, зазначав про проведення у серпні 2020 року мобільними групами ВІОС УКЗ ГУНП не лише перевірок міжрегіональних підрозділів, а й перевірок Марганецького ВП Нікопольського ВП ГУНП (04.08.2020 року), Апостолівського ВП Нікопольського ВП ГУНП (20.08.2020 року), Петриківського ВП Новомосковського ВП ГУНП (23.08.2020 року).
Крім того, позивач також зазначав, що факт проведення вказаних перевірок підтверджується відповідними записами у книгах перевірок.
Водночас відповідачем у ході проведення службового розслідування не взяті до уваги означені факти.
Необхідно наголосити і на тому, що жодним нормативно-правовим актом не визначено кількісний показник перевірок, який є обов`язковим у межах цього періоду. Отже, відсутність такого нормативу вказує на те, що у діях позивача немає порушень будь-якого правового акту, а відповідно і складу-будь якого дисциплінарного проступку.
Враховуючи викладені обставини, встановлені у висновку службового розслідування, суд вважає, що вони не підтверджують факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку та до нього неправомірно застосоване дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність, оскільки сукупність зібраних даних (відповідно до матеріалів службового розслідування) не доводить вини позивача та не може бути визнана судом достатньою для прийняття рішення про притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до ч. 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Суд враховує, що за висновками Європейського суду з прав людини сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він є обов`язковим не тільки для кримінального суду, який приймає рішення щодо обґрунтованості обвинувачення, але й для всіх інших державних органів. Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що замах на презумпцію невинуватості може виходити не тільки від суду чи судді, але й від інших публічних влад.
Висновок (а по суті констатація, якій не передували об`єктивне встановлення обставин, їх оцінка та аналіз) за результатом службового розслідування та винесення за його наслідками оскаржуваного наказу № 1997к від 02.12.2020 року, про недотримання позивачем вимог п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", здійснений без вирішення питання про винуватість чи невинуватість позивача.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Водночас у силу ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.
Всупереч наведеним вимогам відповідач як суб`єкт владних повноважень не надав суду належних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, і не довів правомірності прийнятого ним наказу.
Перевіряючи оскаржуваний позивачем наказ суб`єкта владних повноважень на відповідність критеріям, наведеним у ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає, що такий наказ прийнято без урахування всіх обставин справи, що мають значення для прийняття рішення, упереджено, з порушенням принципів розсудливості, безсторонності та пропорційності.
Виходячи із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд робить висновок, що позовна заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст. ст. 139, 242-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України,
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 1997к від 02.12.2020 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника начальника управління - начальника ВІОС УКЗ ГУНП майора поліції ОСОБА_1 ».
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь держави судовий збір у сумі 908 (дев`ятсот вісім) грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський