Справа № 120/5164/21-а
Суддя: Шаповалова Тетяна Михайлівна
Дата ухвалення: 2021-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

31 травня 2021 р. Справа № 120/5164/21-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Шаповалова Тетяна Михайлівна, розглянувши матеріали позовної заяви Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:
До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення коштів.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Положеннями п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ст. 5 КАС України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтями 160, 161 КАС України.

Норми статей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Згідно ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення вказаної норми позивачем не додано копії позовної заяви та доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Згідно із ч. 2 ст. 132 КАС України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, визначені Законом України «Про судовий збір».

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до адміністративного суду позовної заяви майнового характеру сума судового збору становитиме 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2270 грн.) і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем долучено платіжне доручення № 30 від 29.09.2020 року про сплату судового збору 2 102 грн. 00 коп. та квитанцію № 10 віл 31.03.2021 року про сплату судового збору в розмірі 168 грн. за подання адміністративного позову.

Однак, судом встановлено, що квитанціі за вказаними номерами введені в іншу справу (№120/1927/21-а) за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення коштів, а тому не можуть бути прийняті судом до уваги.

Отже, позивачу потрібно сплатити судовий збір у розмірі 2270 грн. за подання адміністративного позову, що містить вимоги немайнового характеру.

Крім того, позивач просить поновити строк звернення до суду, посилаючись на те, що Військова частина НОМЕР_1 є правонаступником Військової частини польова пошта НОМЕР_2 , документи щодо заборгованості останньої передано Військовій частині НОМЕР_1 .

Також відповідач вказує як на причини пропуску строку звернення до суду представництво інтересів Міністерства оборони України (військової частини) під час дії особливого періоду (агресії на сході України), та враховуючи карантинні обмеження, а тому вважає, що строк звернення пропущений з поважних причин.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд враховує таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 3 статті 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Ч. 5 ст. 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з ч. 6 ст. 160 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Отже, з огляду на те, що відшкодування шкоди за даним позовом пов`язано із зобов`язанням, яке виникло під час проходження особою (відповідачем) публічної служби, до спірних правовідносин застосуванню підлягає саме місячний строк звернення до суду, встановлений ч. 5 ст. 122 КАС України.

Саме такий висновок зроблено Верховним Судом і в ухвалі від 29.05.2020 року у справі № 620/2818/19.

Так, з матеріалів позовної заяви вбачається, що відповідач - ОСОБА_1 проходив військову службу за контрактом та згідно наказу командира військової частини пп. В 4264 від 14.02.2017 року № 40 (по стройовій частині) був зарахований до списків особового складу військової частини польова пошта НОМЕР_2 (правонаступником якої наразі є військова частина НОМЕР_1 ) та призначений на посаду курсанта навчального взводу навчальної батареї відділення підготовки фахівців ракетних військ і артилерій.

У подальшому, згідно наказу командира військової частини пп НОМЕР_2 (по стройовій частині) від 14.06.2017 року № 144 солдата військової служби ОСОБА_1 , курсанта навчального взводу навчальної батареї відділення підготовки фахівців ракетних військ і артилерії, звільненого наказом начальника центру від 13.06.2017 року № 92--РС у запас за пунктом "е" (через службову невідповідність) вважати таким, що 14.06.2017 року справи та посаду здав і вибув до Чернівецького РВК Вінницької області для постановки на військовий облік.

Водночас, цим же наказом передбачено проведення відрахування вартості обмундирування в сумі 5083 грн. 55 коп., обчислену пропорційно часу, що залишився до кінця строку носіння. Загальна вартість майна, що належить до утримання також підтверджується довідкою № 4 нарахування вартості за речове майно, строки носіння яких не закінчилися від червня 2017 року.

Тобто, про факт наявності підстав для відшкодування коштів за отримане речове майно з відповідача, позивач був обізнаний на час прийняття наказу командира військової частини НОМЕР_2 від 14.06.2017 року № 144. Крім того, дана обставина підтверджується витягом з книги грошових стягнень та нарахувань, з якого слідує, що стягнення грошових коштів з ОСОБА_1 проводилось згідно попереднього наказу позивача від 07.06.2017р. № 396.

Таким чином останнім днем звернення до суду з даним позовом був 14.07.2017 року.

В той же час з відповідним позовом до суду позивач звернувся лише 21.05.2021 року, тобто з пропуском визначеного місячного строку, передбаченого ч. 5 ст. 122 КАС України. В цьому випадку суд зважає на тривалий термін такого пропуску, а саме: період з червня 2017 року по березень 2021 року, який не тільки свідчить про пропущення позивачем спеціального строку, встановленого ч. 5 ст. 122 КАС України, а й підтверджує пропуск ним загального трьохмісячного строку, встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України.

При цьому, позивач в обґрунтування причин пропуску строку вказує на те, що відповідач проходив військову службу у військовій частині НОМЕР_2 , правонаступником якої є позивач, і лише після реорганізації всі документи були передані позивачеві та він мав змогу їх опрацювати та звернутися до суду з даним позовом.

Водночас суд критично ставиться до таких пояснень позивача, так як останнім не надані жодні підтверджуючі дані обставини документи. В той час, як при наявності об`єктивної неможливості вчасного звернення до суду із відповідним позовом, саме на позивача покладається процесуальний обов`язок навести переконливі доводи щодо існування певних обставин, які слугували перешкодою для вчасного звернення до суду із наданням належних, достатніх і достовірних доказів на підтвердження своїх доводів.

Також як причину пропуску строку позивач зазначає карантинні обмеження, введені поширенням коронавірусної хвороби.

У цьому контексті суд зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 на всій території України встановлено карантин лише з 12.03.2020 року. Тому як сотаннім днем звернення до суду з даним позовом було 14.07.2017 року.

Відповідно, суд не приймає до уваги твердження позивача про те, що причини звернення до суду з пропуском законодавчо встановленого строку пов`язані з карантинними обмеженнями запровадженими на території України у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби.

За таких обставин, суд не вважає наведені позивачем обставини звернення до суду з пропуском законодавчо встановленого строку поважними.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (ч. 2 ст. 123 КАС України)

Частинами 1 та 2 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що дану заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків у спосіб:

- надання копії позовної заяви та доданих до позовної заяви документів;

- оплати судового збору в розмірі 2270 грн. за наступними реквізитами: одержувач: УК у м. Вінниці/отг м.Вінниця/22030101, , банк: Казначейство України (ел.адм.подат.), рахунок: UA4002856, призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд;

- надання заяви (клопотання) про поновлення строку звернення до адміністративного суду із наданням доказів поважності причин пропуску строку.

Керуючись статтею 160, 161, 169 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення коштів залишити без руху.

Запропонувати позивачу у 10 - денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.
Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.
Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.
Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Шаповалова Тетяна Михайлівна