Справа № 932/12887/19
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2021-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

20 травня 2021 року м. Дніпросправа № 932/12887/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Головко О.В., Суховарова А.В.,

за участю секретаря судового засідання Рубана А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Такт" на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.08.2020 (суддя Луніна О.С.) в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Такт" до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Такт" звернулось до суду з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради в якому просило

- Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради № 55/1508 від 15.08.2019 року про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 72 252,00 грн.

- Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради № 56/1508 від 15.08.2019 року про накладення штрафу в розмірі 100 350,00 грн.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 серпня 2020 р. у справі № 932/12887/19 в задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Такт" до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу - відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, Товариством з обмеженою відповідальністю "Такт" подано апеляційну скаргу, згідно якої особа, яка подає апеляційну скаргу просить скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 серпня 2020 р. у справі № 932/12887/19, як таке що винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права. В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач наполягає на тому, що відповідачем допущено ряд порушень процедури проведення перевірки, процедури притягнення позивача до відповідальності, тому вказані постанови є протиправними та підлягають скасуванню. Відповідно до ДБН А.2.2-4-2003 (якому на зміну прийшов ДСТУ-Н Б А.22.2-11:2014) Положення про авторський нагляд за будівництвом будинків і споруд на об`єктах 1 категорії складеності (ДБН Д.1.1-7), за узгодженням з генеральним проектувальником і замовником, авторський нагляд може не здійснюватись. Тобто, до таких змін, дії позивача взагалі не вважались порушенням п.6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а після набрання чинності ДСТУ-Н Б А.22.2-11:2014 це не призвело до того, що в цій справі щодо об`єкту позивача авторський нагляд набрав ознак обов`язковості (через відсутність прямої норми закону, яка визначає випадки, коли такий нагляд є обов`язковим). Крім того, з акту перевірки не можливо встановити спосіб виявлення порушень.

Відповідач правом на надання відозву на апеляційну скаргу не скористався.

Надіслав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням представника Управління в черговій відпустці. Колегія суддів розглянувши подане клопотання не вбачає підстав для його задоволення, оскільки відсутні підстави вважати, що Управління має лише одного працівника для здійснення представництва інтересів Управління ДАБК в судах, крім того участь представника відповідача обов`язковою судом не визнавалась.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного перегляду справи, 15 липня 2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради отримано лист ТОВ «БАЗА 7/24», в якому підприємство просить перевірити законність будівельних робіт ТОВ «ТАКТ» за адресою: м. Дніпро, вул. Курсантська, 1Р.

На підставі звернення ТОВ «БАЗА 7/24» Управління державного архітектурно-будівельного контролю винесло наказ № 367п від 17.07.2019 року про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва «Реконструкція приміщення цеху металообробки та будівлі металозаготовки по вул. Курсантській, 1Р, м. Дніпро, Дніпропетровська обл.», що розташований за адресою АДРЕСА_1 , щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Строк проведення позапланової перевірки встановлено 10 робочих днів, з 17 липня по 30 липня 2019 року.

17 липня 2019 року видано направлення для проведення позапланового заходу № 0299.

30.07.2019 року спеціаліст І категорії - інспектор ОСОБА_1 звернувся до начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради зі службовою запискою про продовження у зв`язку з виробничою необхідністю терміну проведення позапланової перевірки на 2 робочих дні з 31 липня по 01 серпня 2019 року.

Наказом № 395п від 30.07.2019 року строк проведення позапланової перевірки продовжено на 2 робочі дні з 31 липня по 01 серпня 2019 року включно.

30 липня 2019 року видано направлення про проведення планового (позапланового) заходу № 0226-3.

За результатом проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності складено акт № 76 від 01.08.2019 року, в якому зафіксовано порушення ч. 6 ст. 36, ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ч. 1ст. 11 «Про архітектурну діяльність», п. 4.1 ДСТУ-Н Б.А.2.2- 11:2014, а саме: під час позапланової перевірки на об`єкті містобудування «Реконструкція приміщення цеху металообробки та будівлі металозаготовки по АДРЕСА_1 », що розташований за адресою АДРЕСА_1 , встановлено, що замовником будівництва - Товариством з обмеженою відповідальністю «ТАКТ» наведено недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт стосовно проектувальника та відповідальної особи, що здійснює авторський нагляд на вищезазначеному об`єкті будівництва, а також незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду.

У акті перевірки зазначено, що у проведенні заходу державного нагляду (контролю) бере участь керівник суб`єкта господарювання - генеральний директор ОСОБА_2 .

Крім того, в акті зазначено, що від підпису керівник підприємства відмовився.

Акт перевірки направлено на адресу позивача поштою від 02.08.2019 № 801.

01.08.2019 року складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому вказано, що розгляд справи про правопорушення, а саме: замовником будівництва - Товариством з обмеженою відповідальністю «ТАКТ» наведено недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт стосовно проектувальника та відповідальної особи, що здійснює авторський нагляд на об`єкті будівництва, що є порушенням ч. 6 ст. 36, ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», за що передбачено відповідальність п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Розгляд справи про правопорушення призначено на 15.08.2019 об 11:00. Протокол направлено на адресу позивача поштою від 02.08.2019 № 801 та отримано ним 09 серпня 2019 року.

01.08.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради винесено припис про зупинення виконання будь-яких будівельних робіт з 02.08.2019 та привести документацію у відповідність до чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності.

У приписі міститься відмітка про відмову керівника підприємства від підпису. Припис направлено поштою від 02.08.2019 № 801.

Крім того, 01.08.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому вказано, що розгляд справи про правопорушення, а саме: замовником будівництва - Товариством з обмеженою відповідальністю «ТАКТ» незабезпечено здійснення авторського нагляду, що є порушенням ч. 1 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 4.1 ДСТУ-Н Б.А.2.2-11:2014, за що передбачено відповідальність п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Розгляд справи про правопорушення призначено на 15.08.2019 об 11:00. Протокол направлено на адресу позивача поштою від 02.08.2019 № 801 та отримано ним 09 серпня 2019 року.

Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради 15.08.2019 року винесено постанову № 55/1508 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою на підставі п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» на позивача накладено штраф у розмірі 72252,00 грн.

Також, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради 15.08.2019 року винесено постанову № 56/1508 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою на підставі п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» на позивача накладено штраф у розмірі 100350,00 грн.

Вважаючи постанови відповідача про накладення штрафу протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції вказував на те, що матеріалами справи встановлено відсутність договору авторського нагляду, а також про непричетність зазначеного позивачем в документах архітектора до матеріалів справи.

Дослідивши встановлені по справі обставини, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі - Закон України №3038-VI).

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю врегульовано у статті 41 Закону України №3038-VI (далі у редакції на період проведення перевірки 21.09-26.09.2017).

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України №3038-VI державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Відповідно до частини другої статті 41 Закону України №3038-VI державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з частиною третьою статті 41 Закону України №3038-VI з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду:

1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду;

2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади;

3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду;

4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Частина четверта статті 41 Закону України №3038-VI передбачає, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право:

1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону;

3) ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності;

4) вносити подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення;

5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об`єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося;

6) скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з частиною п`ятою статті 41 Закону України №3038-VI центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, здійснює контроль за додержанням суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження видів господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (далі - Порядок №553, у редакції на період проведення перевірки 21.09-26.09.2017).

Згідно з пунктом першим Порядку №553 цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до пункту другого Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до пункті четвертого та п`ятого Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю мають службові посвідчення встановленого зразка, форма якого затверджується Мінрегіоном.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пункт сьомий Порядку №553 визначає, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Так, позапланова перевірки призначена на підставі звернення ТОВ «БАЗА 7/24». Органом державного архітектурно-будівельного контролю складено акт, протоколи, припис, які направлені на адресу позивача поштою та отримані ним, що позивачем підтверджено у позовній заяві. Про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудування позивач був повідомлений завчасно.

Разом з тим, позивач вказує на те, що керівник підприємства не був присутній під час проведення перевірки та не мав можливості надати необхідні пояснення.

Верховний Суд у постанові від 21.11.2019 зазначив, що з метою з`ясування, чи прийнято оскаржені у цій справі постанови та приписи з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, судам необхідно було встановити чи був присутнім під час перевірки уповноважений представник позивача, а якщо ні встановити, чи дотримано порядок повідомлення особи про проведення позапланової перевірки; чи зафіксовано належним чином відмову підписати акт перевірки.

Згідно з абзацом 1 пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Наведена норма кореспондує з правом суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюються заходи державного архітектурно-будівельного контролю, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 13 Порядку №553).

Крім того, відповідно до вказаного пункту Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Як вже зазначено судом, Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15 травня 2012 року №240 «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затверджено уніфіковану форму акту, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт згідно з додатком 1.

Одним з обов`язкових реквізитів такого акту є підпис керівника суб`єкта господарювання/фізичної особи або уповноважена ним особи.

Із Акту перевірки позивача № 76 від 01.08.2019 слідує, що останній не підписано керівником суб`єкта господарювання, що пояснено в акті відмовою від підписання такого.

Разом з тим, колегія суддів критично ставиться до таких доводів відповідача, оскільки допитаний в судовому засіданні ОСОБА_2 , керівник ТОВ «ТАКТ» заперечував свою участь в проведенні інспекційного відвідування. Доказів протилежного Управлінням не надано.

Таким чином проведення перевірки у відсутність уповноваженої особи суб`єкта господарювання свідчить про позбавлення позивача прав, передбачених пунктом 13 Порядку №553, а саме вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Щодо виявлених порушень.

За приписами ч. 1 ст. 41 Закону України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 34 Закону № 3038-VI визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно зі ч. 10 ст. 35 Закону № 3038-VI замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту і достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, та виконання підготовчих робіт з порушенням вимог, визначених у цій статті.

Положеннями п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України від 14 жовтня 1994 року № 208/94-ВР «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачено, що суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 39-1 Закону № 3038-VI у разі якщо замовник самостійно виявив технічну помилку у надісланому повідомленні про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт, зареєстрованій декларації про готовність об`єкта до експлуатації, а також у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до закону, до такого повідомлення або декларації вносяться зміни у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Замовник зобов`язаний протягом трьох робочих днів надати достовірні дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю відповідних відомостей до реєстру, а також до повідомлення або декларації.

До замовника, який самостійно виявив допущену технічну помилку і подав відповідну заяву, штрафні санкції за раніше подані з помилками повідомлення або декларацію чи виявлені в них недостовірні дані не застосовуються.

Частиною 10 ст. 39 Закону № 3038-VI визначено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Системний аналіз зазначених вище норм дає підстави для висновку, що при здійсненні реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації повноваження органу державного архітектурно-будівельного контролю спрямовані на перевірку повноти даних, зазначених у таких деклараціях.

При цьому, відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у вказаних деклараціях несе саме замовник. Таким чином, замовник має право самостійно вибирати спосіб для підтвердження достовірності даних, які він вносить у декларації.

Так, позивачем до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради 08.11.2018 року подано повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), а саме: «Реконструкція приміщення цеху металообробки та будівлі металозаготовки по АДРЕСА_1 », в якому зазначено, що відповідальною особою проектувальника, що здійснює авторський нагляд, визначено ОСОБА_3 .

Факт здійснення авторського нагляду саме ОСОБА_3 підтверджується Договором про проведення авторського нагляду від 01.11.2018 року, записами з журналу авторського нагляду під час будівництва, розпочатого 08.11.2018 року, які підписані особисто ОСОБА_3 . Доказів визнання даного договору авторського нагляду недійсним відповідачем не надано.

Таким чином, колегія суддів вважає, що на момент подання повідомлення про початок будівельних робіт, позивачем зазначено в ньому повністю достовірну інформацію щодо особи архітектора, що здійснював авторський нагляд.

Посилання відповідача та суду першої інстанції на заяву ОСОБА_3 про те, що він не має відношення до даного будівництва колегія суддів приймає до уваги, проте вважає за необхідне зазначити, що вони не спростовують факт укладання позивачем договору про авторський нагляд саме з ОСОБА_3 .

Так само, стосовно доводів суду що позивачем не надано договору на здійснення авторського нагляду , що є документом, який регулює взаємовідносини між генеральним проектувальником (проектувальником) і замовником, установлює їх права і обов`язки щодо здійснення авторського нагляду під час будівництва у відповідності до п. 3.2.2 Настанови ДСТУ-Н Б А.2.2-11 :2014 Колегія суддів критично ставиться до даного твердження оскільки судом встановлено факт відсутності керівника підприємства під час проведення інспекційного відвідування, що унеможливило останнього надати необхідні пояснення та документи. Так само як і розгляд справи судом першої інстанції в порядку письмового провадження без виклику представників сторін позбавило останнього належним чином довести обґрунтованість своєї позиції.

За таких обставин колегія суддів вважає, що позивачем повністю дотримано вимог містобудівного законодавства. Відповідачем в свою чергу не дводенно належним чином обугрнтованітсь та правомірність спірних постанов про накладення штрафу.

Відповідно до ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Виходячи з наведеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції неповно встановлено обставини, що мають значення для справи, допущено порушення нрорм процесуального права, що є підставою для скасування рішення суду першої інстанції з ухваленням нового судового рішення про задоволення позову.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 317, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Такт" задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.08.2020 скасувати.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради №55/1508 від 15.08.2019 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 72 252,00 грн.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради №56/1508 від 15.08.2019 про накладення штрафу в розмірі 100 350,00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Такт" витрати на оплату судового збору в розмірі 6472,58 (шість тисяч чотириста сімдесят дві грн. 58 коп.)

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров