Справа № 490/8967/19
Суддя: Шолох Л. М.
Дата ухвалення: 2021-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 490/8967/19
н/п 2-а/490/112/2021
Центральний районний суд м. Миколаєва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2021 року м. Миколаїв

Центральний районний суд міста Миколаєва

у складі головуючого судді Шолох Л.М.,

при секретарі судових засідань Коптєвій Ю.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Миколаєві у порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Центрального районного суду м. Миколаєва з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради в якому просив визнати постанову № 47 від 19 вересня 2019 року про накладення на нього адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП такою, що не відповідає вимогам закону та скасувати її, а справу про адміністративне правопорушення стосовно нього закрити.

Позивач вказує, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснювався за його відсутності що є порушенням вимог ст. 277-2 КУпАП. Окрім того в постанові не зазначено, реконструкцію якого приміщення позивач проводив та на якій земельній ділянці.

Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 08 листопада 2019 року у справі відкрито спрощене позовне провадження.

16 січня 2020 року до Центрального районного суду м. Миколаєва надійшов відзив на позов представника відповідача Антіпіна О., в якому він просить відмовити у задоволенні позовних вимог огляду на його безпідставність.

У період з жовтня 2019 року по 17 лютого 2021 року справа перебувала у провадженні іншого складу суду.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 лютого 2021 року для розгляду цієї справи визначено суддю Шолох Л.М .

Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 09 березня 2021 року справу прийнято до свого провадження суддею Шолох Л.М .

У судове засідання 18 травня 2021 року з`явився адвокат Вавілов А.Є., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 та представник відповідача - Іванковська Ю.В.

Представник позивача Вавілов А.Є. у судовому засіданні позов підтримав, просив задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача Іванковська Ю.В. в судовому засіданні проти позову заперечувала з підстав, наведених у відзиві на позов.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, давши оцінку доказам, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 30 травня 2019 року до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради надійшло звернення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з проханням провести перевірку законності капітального ремонту та реконструкції даху будинку за адресою: АДРЕСА_1 , який належить ОСОБА_1 .

28 серпня 2019 року на підставі звернення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 30 травня 2019 року начальником Управління державного архітектурно-будівельного контрою Миколаївської міської ради винесно наказ про проведення позапланової перевірки виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 у період з 04 по 16 вересня 2019 року.

29 серпня 2019 року інспектору Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради Савенко Ю.В. було видано направлення для проведення позапланової перевірки на об`єкті: «реконструкція квартири» за адресою: АДРЕСА_1 , яке позивач отримав 12 вересня 2019 року, про що свідчить підпис на направленні.

12 вересня 2019 року ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради надано пояснення, відповідно до яких останній пояснив, що він є власником домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 . Зазначив, що він проводив ремонтні роботи нежилих приміщень (літньої кухні та гаражу), а саме проводив заміну будівельних матеріалів, утеплював покрівлю даху та стін.

16 вересня 2019 року інспектором управління Савенко Ю.В. складений акт № 150 за результатами позапланової перевірки за адресою: АДРЕСА_1 , в якому вказано, що перевірка проводилась в присутності ОСОБА_1 .

Під час проведеної перевірки відповідачем виявлені порушення п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 13 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13 квітня 2011 року, а саме - проведення будівельних робіт з реконструкції даху приміщення без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю. Акт містить пояснення ОСОБА_1 про те, що він проводив ремонтні роботи, а не будівельні.

Надалі, за результатами позапланової перевірки 16 вересня 2019 року інспектором Ю.В. Савенко було видано припис № 65/1 з вимогою негайно зупинити виконання будівельних робіт з реконструкції господарського приміщення, примірник якого було отримано позивачем, про що свідчить його підпис на приписі.

Окрім того 16 вересня 2019 року інспектором Ю.В. Савенко було видано припис № 65/1 з вимогою зупинити виконання будівельних робіт з реконструкції господарського приміщення, примірник якого було отримано позивачем в термін до 17 листопада 2019 року, про що свідчить його підпис на приписі.

Надалі, 16 вересня 2019 року відносно позивача ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 96 КУпАП, в якому вказано, що розгляд справи відбудеться 19 жовтня 2019 року о 15 год. 30 хв. у приміщенні Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області за адресою: м. Миколаїв, вул. Херсонське шосе 48/8. Примірний протоколу був особисто отриманий ОСОБА_1 , про, що свідчить його підпис на протоколі.

19 вересня 2019 року відносно ОСОБА_1 винесено постанову № 47 у справі про адміністративне правопорушення, відповідно до якої позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 200,00 грн.

Підставою притягнення позивача до адміністративної відповідальності, згідно з постановою є «Реконструкція приміщення за адресою: АДРЕСА_3 , а саме виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками, чим порушив п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.13 ПКМУ №466 від 13.04.2011 року. Постанова містить примітку про те, що її копію було надіслано позивачу поштою за номером відправлення 749.

Відповідачем надана копія квитанції, з якої вбачається, що позивачу 20 вересня 2019 року з м. Миколаєва направлене відправлення за номером 749.

Перевіряючи правомірність оскаржуваної постанови, суд відповідно до частини другої статті 2 КАС України перевіряє чи прийняте оскаржуване рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Відповідно до абзаців першого та другого частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Частинами 1, 2 ст. 254 КУпАП встановлено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно ст. 255 КУпАП, протоколи про правопорушення, зокрема за ст. 96 КУпАП мають право складати особи, уповноважені на проведення перевірок під час здійснення ними архітектурно-будівельного контролю.

Згідно ст. 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення, у тому числі, мають право керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч, структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками, або щодо об`єктів будівництва I, II, III та IV категорій складності, розташованих у межах відповідних населених пунктів (ст. 244-6 КУпАП).

Відповідно до ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно до підпункту 3 пункту 15 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року № 698 (далі - Порядок, в редакції станом на час виникнення спірних правовідносин), підставою для проведення позапланової перевірки є обґрунтоване звернення фізичної чи юридичної особи про порушення їх прав, визначених законодавством, об`єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності.

Згідно із пунктом 16 Порядку позапланова перевірка проводиться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки за формою згідно з додатком 1.

Із звернення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 слідує, що вони просили провести перевірку законності капітального ремонту та реконструкції даху будинку за адресою АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 .

Наказ від 28 серпня 2019 року № 331 та направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 29 серпня 2019 року № 199містить інформацію про те, що позапланова перевірка відповідачем ініційована стосовно об`єкту «Реконструкція квартири» за адресою: АДРЕСА_1 .

Акт позапланової перевірки від 19 вересня 2019 року № 150, приписи від 16 вересня 2019 року №№ 65, 65/1 протокол про адміністративне правопорушення від 16 вересня 2019 року та постанова від 19 вересня 2019 року № 47 містить інформацію про проведення позапланової перевірки у приміщенні за адресою АДРЕСА_3 .

Із зазначеного слідує, що позапланова перевірка призначена на об`єкті «Реконструкція квартири, за адресою: АДРЕСА_3 , а проведена у приміщенні по АДРЕСА_3 , яке є літньою кухнею та гаражем.

За такого, суд приходить до висновку, що позапланова перевірка проведена на іншому, аніж зазначено у наказі про проведення перевірки, об`єкті. Тобто, перевірка у приміщенні по АДРЕСА_3 (у літній кухні та гаражі) проведено без наявності на те, законних підстав.

Щодо порушень відповідачем вимог чинного законодавства щодо проведення реконструкції приміщень, то суд зазначає таке.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 5 ст. 96 КУпАП адміністративна відповідальність настає за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), що тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Так, у постанові № 47 від 19 вересня 2019 року зазначено, що позивач проводив реконструкцію приміщення за адресою: АДРЕСА_3 .

Пунктами 3.10, 3.11 розділу 3 ДБН А.2.2-3-2012 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" визначено, що реконструкція - це перебудова введених в експлуатацію в установленому порядку об`єктів будівництва, яка передбачає удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та проживання, якості послуг, зміну основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність, функціональне призначення, геометричні розміри тощо).

Реконструкція передбачає збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь - які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи слідує, що позивача притягнено до адміністративної відповідальності за неповідомлення про початок будівельних робіт щодо реконструкції приміщення, проте суду не надано доказів, що мала місце саме реконструкція об`єкта, відповідач при проведенні перевірки не досліджував дану обставину та вказав на проведення реконструкції без наведених будь-яких доказів здійснення такої реконструкції.

У судовому засіданні представник відповідача зазначила, що реконструкція позивачем приміщення за адресою АДРЕСА_3 полягала у зміні геометричних парамертів цього приміщення, однак не зазначила, яким саме чином змінилися ці параметри (висота, ширина, площа) та якими ці параметри були до початку робіт. Доказів на підтвердження зазначених доводів представник відповідача не надала.

Підсумовуючи викладене суд дійшов висновку, що приймаючи оскаржувану постанову відповідач діяв у межах своїх повноважень, однак не у спосіб, визначений чинним законодавством.

Відповідач не виконав вимоги частини другої статті 77 КАС України та не довів правомірність оскаржуваної постанови належними та допустимими доказами.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема, скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

За такого постанову Управління державної архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради від 19 вересня 2019 року № 47 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої частиною п`ятою статті 96 КУпАП, - слід визнати протиправною та скасувати.

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене частиною п`ятою статті 96 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 закрити відповідно до пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП.

Судові витрати у справі відсутні.

Керуючись статтями 72-77, 241-246, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - задовольнити повністю.

Постанову Управління державної архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради від 19 вересня 2019 року № 47 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої частиною п`ятою статті 96 КУпАП - скасувати.

Закрити справу про адміністративне правопорушення, передбачене частиною п`ятою статті 96 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки передбачені статті 272 КАС України.

Рішення може бути оскаржена безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення виготовлено 24 травня 2021 року.

Суддя Л.М. Шолох