Справа № 460/1839/21
Суддя: Н.С. Гудима
Дата ухвалення: 2021-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі
24 травня 2021 року м. Рівне №460/1839/21
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Н.С. Гудими після одержання позовної заяви
доУправління соціального захисту населення Сарненської районної державної адміністрації
про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинення певних дій,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління соціального захисту населення Сарненської районної державної адміністрації про визнання протиправною бездіяльності щодо зняття з обліку та не поставлення на облік, а також щодо непроведення нарахування та виплати щомісячної грошової допомоги відповідно до ст.37 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" з 17.07.2018 та зобов`язання здійснити таке нарахування та виплату допомоги без обмеження кінцевим строком.
Підстава позову: зняття позивача з обліку та не поставлення його на облік, а також щодо непроведення відповідачем нарахування та виплати позивачу щомісячної грошової допомоги відповідно до ст.37 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" з 17.07.2018.
Ухвалою суду від 19.04.2021 позовна заява залишалася без руху.
На виконання вимог вказаної ухвали позивач подав до суду заяву, у якій просив, у разі, якщо суд не прийме за поважні наведені позивачем причини пропуску строку звернення до суду, провести виплати з відповідного періоду, на які не потрібно поновлення строку звернення до суду, тобто з 01.10.2020 по даний час.
1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.
2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/ несвоєчасність її перерахунку, тощо.
Поряд з тим, та обставина, що в даній справі мова йде про грошову допомогу, яка виплачується органами соціального захисту населення, а не органами ПФУ, жодним чином не впливає на застосування вищенаведених правових висновків Верховного Суду, позаяк і ті і ті платежі мають періодичний і щомісячний характер.
Суд звертає увагу на те, що Рішення Конституційного Суду України №6-р/2018 від 17.07.2018, набранням чинності (прийняттям) яким позивач обґрунтовує відновлення права на отримання спірної допомоги в розмірах, передбачених безпосередньо ст.37 Закону №796-XII, було офіційно оприлюднене в загальнодоступних джерелах, а тому з дати оприлюднення громадяни повинні були дізнатися про його ухвалення.
Відтак, шестимісячний строк звернення до суду з позовними вимогами щодо нарахування і виплати з 17.07.2018 позивачу соціальних виплат, передбачених ст.37Закону №796-XII, розпочався з 17 липня 2018 року з дати ухвалення Конституційним Судом України Рішення № 6-р/2018.
Станом на вказану дату виплата таких допомог взагалі не проводилась, з огляду на пп.7 п.4 розділу І Закону України Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів України №76-VІІІ від 28.12.2014, який і був визнаний неконституційним Рішенням №6-р/2018 від 17.07.2018. Фактично, з 17.07.2018 відповідач, незважаючи на Рішення Конституційного Суду України №6-р/2018 від 17.07.2018, не здійснював виплату вказаних соціальних виплат стороні позивача.
Відповідно про цю обставину сторона позивача не могла не знати.
Таким чином, позивач пропустив строк звернення до суду в частині позовних вимог за період, що передує шестимісячному строку звернення до суду з цим позовом, а наведені ним підстави для поновлення такого не можуть бути визнані судом поважними.
Відтак, суд розцінює подану позивачем заяву на виконання вимог ухвали суду від 19.04.2021 у цій справі як заяву про уточнення позовних вимог.
Отже, предметом спору у даній справі є нарахування та виплата позивачу щомісячної грошової допомоги відповідно до ст.37 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" з 01.10.2020. Позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.
Зважаючи на ту обставину, що в період з 11.05.2021 по 21.03.2021 суддя перебувала у відпустці, розгляд питання про відкриття провадження у справі здійснюється 24.05.2021.
За результатами перевірки матеріалів адміністративного позову в порядку статті 171 КАС України, суддею встановлено, що позовна заява подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; позовна заява відповідає вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу; позовну заяву належить розглядати за правилами адміністративного судочинства і вона подана з дотриманням правил підсудності. До матеріалів позовної заяви долучені належні докази сплати судового збору.
Відповідно до п.2 ч.1 ст. 263 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.
Таким чином, справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Суд враховує, що одним із принципів адміністративного судочинства є офіційне з`ясування всіх обставин у справі. Цей принцип визначає особливості адміністративного судочинства і полягає у більш активній ролі суду: саме на суд покладено обов`язок вживати передбачені законом заходи, необхідні для всебічного з`ясування обставин у справі. Отже, адміністративний суд має повністю встановити обставини справи, щоб на засадах верховенства права ухвалити законне та обґрунтоване рішення.
Принцип офіційності реалізований, зокрема, у ч.4 ст.9 КАС України, згідно з якою суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Відповідно до ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
В силу вимог ч.3 ст.77 КАС України докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.
З огляду на вищезазначені норми процесуального права, для забезпечення повного та всебічного з`ясування всіх обставин у справі і постановлення законного та обґрунтованого рішення суд дійшов висновку про необхідність витребування у відповідача додаткових доказів.
Керуючись статтями 256, 263, 295 КАС України, суд
Прийняти позовну заяву до розгляду.
Розгляд справи здійснюватиметься одноособово суддею Гудимою Н.С. за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Витребувати у відповідача та зобов`язати надати суду у 15-денний строк з дня вручення цієї ухвали усі докази, на підставі яких вчинено оскаржувані дії.
Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання до суду відзиву на позовну заяву та роз`яснити, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до частини четвертої статті 159 КАС України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам частини другої статті 162 КАС України, до якого додаються: 1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.
Роз`яснити сторонам, що копії документів (письмових доказів) вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (стаття 94 КАС України).
Відповідно до ч.9 ст.79 КАС України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.
Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.
Ухвала не оскаржується і набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Н.С. Гудима