Справа № 712/12335/19
Суддя: Романенко В. А.
Дата ухвалення: 2021-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/712/2/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 травня 2021 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого/судді Романенко В.А.

за участю секретаря Ващіліна С.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси, в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення, посилаючись на те, що він працює на посаді генерального директора товариства з обмеженою відповідальністю «Національна горілчана компанія» (ідентифікаційний код за ЄДРПОУ - 32718137, місцезнаходження: 19632, Черкаська обл., Черкаський р-н, с. Степанки, Смілянське шосе, 8-й км., б. 2).

ТОВ ««Національна горілчана компанія», як замовником будівництва, 08.08.2019 року подано Управлінню Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Повідомлення було зареєстроване у єдиному реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів під № ЧК 45.

На підставі поданого повідомлення та норм законодавства України ТОВ «Національна горілчана компанія» розпочало будівництво об`єкту «Будівництво двох резервуарів промивних вод, ємністю по 25 м3 кожний, для станції знезалізнення підземних вод в адміністративних межах Степанківської сільської ради, за межами населеного пункту, по Смілянському шосе Черкаської області».

У період з 15.08.2019 року по 29.08.2019 року на підставі направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 15.08.2019 року № 193 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Безкровною Катериною Василівною було проведено позапланову перевірку об`єкта будівництва.

За результатами проведення планового (позапланового) заходу головним інспектором Безкровною К.В. складено акт державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 193 від 29.08.2019 року.

У розділі «VIII. Опис виявлених порушень вимог законодавства» даного акту вказано, що дані, зазначені в повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 12.08.2019 № 45 недостовірні, а саме: невірно зазначено кількість дренажних насосів в основних показниках об`єкта (згідно повідомлення кількість дренажних насосів «Grundfos» - 1 шт., згідно проектної документації кількість насосів - 2 шт.); недостовірна інформація щодо отримання містобудівних умов та обмежень (у повідомленні наявне посилання на п. 22 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого Наказом Мінрегіонбуду від 06.11.2017 № 289, а саме містобудівні умови та обмеження не потребуються на будівництво лінійних інженерних магістралей, мереж та споруд за межами населених пунктів. Проте згідно проекту будівництво резервуарів промивних вод виконується з монолітного залізобетону площею забудови 46,02 м2 за відсутності лінійних об`єктів, тому резервуари промивних вод не являються спорудами лінійних магістралей, мереж. Враховуючи сказане, отримання містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкту «Будівництво двох резервуарів промивних вод, ємністю по 25 м3 кожний, для станції знезалізнення підземних вод в адміністративних межах Степанківської сільської ради, за межами населеного пункту по Смілянському шосе Черкаської області є обов`язковим).

Ознайомившись з даним актом та доводами головного інспектора Безкровної К.В. ТОВ «Національна горілчана компанія» надало до акту заперечення, які викладені на окремому аркуші.

Також головним інспектором Безкровною К.В. 29.08.2019 року складено припис № 72 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; складено припис № 73 про зупинення підготовчих та будівельних робіт; складено протокол № 79 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

З порушеннями, які зазначені в протоколі ТОВ «Національна горілчана компанія» не згідне у зв`язку із чим до протоколу № 79 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності додано пояснення на окремому аркуші.

Окрім того, головним інспектором Безкровною К.В. 29.08.2019 року складено протокол № 80 про адміністративне правопорушення.

Згідно з зазначеною у протоколі № 80 інформацією розгляд справи щодо позивача про правопорушення у сфері містобудівної діяльності було призначено на 12 год. 20 хв. 11.09.2019 року у приміщенні Управління Держархбудінспекції у Черкаській області за адресою: м. Черкаси, вул. Небесної Сотні, 31/1.

Позивач прибув у зазначену дату та час на розгляд справи і подав свої пояснення щодо зазначеної у акті та протоколі інформації.

За наслідками розгляду справи головним інспектором Безкровною К.В. було винесено постанову № 59 від 11.09.2019 року по справі про адміністративне правопорушення, згідно якої позивача визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено штраф в розмірі 8534,00 грн.

З зазначеною вище постановою № 59 від 11.09.2019 року по справі про адміністративне правопорушення позивач не згідний, у зв`язку із чим просить визнати її протиправною та скасувати з огляду на наступне.

Виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги:

Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) встановлена Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466.

Дана форма повідомлення передбачає заповнення розділу «Основні показники об`єкта будівництва».

У формі повідомлення зазначається, що даний розділ заповнюється замовником будівництва відповідно до проектної документації.

При цьому Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, який затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2011 року. № 466, не визначає, які саме показники об`єкта відносяться до основних та повинні зазначатися у даному розділі повідомлення.

З наведеного вище слідує, що замовник будівництва самостійно визначає, які саме показники об`єкта будівництва відносяться до основних та зазначає їх у даному розділі відповідного повідомлення.

У даному розділі Повідомлення ТОВ «Національна горілчана компанія» зазначило один дренажний насос «Grundfos».

Інформацію про встановлення на об`єкті будівництва одного основного дренажного насосу вказана у відповідності з проектом.

Другий дренажний насос, який передбачений проектом, є запасним та зберігається на складі.

Встановлення та використання другого насосу буде здійснюватись Товариством лише у випадках виходу з ладу основного насосу замість останнього.

Два резервуари промивних вод, будівництво яких здійснюється ТОВ «Національна горілчана компанія», призначені для заповнення промивними водами, які потрапляють до резервуарів внаслідок промивки фільтраційних колон.

Після заповнення резервуару промивних вод у ньому буде відбуватись відстій води внаслідок чого метали та інші сполуки, які вміщуються у воді, будуть осідати на дно резервуару. Після відстоювання вода буде відкачуватись у каналізаційну мережу дренажним насосом «Grundfos».

ТОВ «Національна горілчана компанія» планує здійснити будівництво двох фільтраційних колон.

Однак проектом будівництва «Будівництво двох фільтраційних колон, продуктивністю по 25 м3/год кожна, для станції знезалізнення підземних вод в адміністративних межах Степанківської сільської ради, за межами населеного пункту, по Смілянському шосе Черкаської області» передбачено, що будівництво фільтраційних колон буде здійснюватись у дві черги.

Ознак, у першу чергу буде збудована та введена в експлуатацію лише одна фільтраційна колона.

Для забезпечення безперебійної роботи двох колон необхідне будівництво саме двох резервуарів промивних вод.

Друга фільтраційна колона, яка передбачена проектом будівництва двох фільтраційних колон, буде збудована позивачем у тому випадку, коли одна колона вже не зможе задовольнити потреби позивача у очищених підземних водах.

Для обслуговування однієї фільтраційної колони достатньо лише одного резервуару промивних вод.

Відповідно для обслуговування одного резервуару промивних вод достатньо одного дренажного насосу.

Враховуючи наведене вище Товариство зазначило у Повідомленні лише один дренажний насос, який і є основним показником об`єкта будівництва.

З наведеного вище слідує, що зазначення ТОВ «Національна горілчана компанія» у повідомленні про початок виконання будівельних робіт одного дренажного насосу здійснено згідно з проектом та не є зазначенням у повідомленні недостовірних даних.

У Повідомленні ТОВ «Національна горілчана компанія» зазначено, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не надаються згідно з п. 22 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06.11.2017 року № 289.

Головним інспектором Безкровною К.В. посилання ТОВ «Національна горілчана компанія» у Повідомленні на п. 22 Переліку кваліфіковано як наведення недостовірних даних у Повідомленні.

При цьому в акті за результатами проведеної позапланової перевірки від 29.08.2019 року приписі № 72 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 29.08.2019 року, приписі № 73 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 29.08.2019 року, протоколі № 80 про адміністративне правопорушення від 29.08.2019 року, в постанові по справі про адміністративне правопорушення від 11.09.2019 року головним інспектором Безкровною К.В. щодо посилання ТОВ «Національна горілчана компанія» у Повідомленні на п. 22 Переліку зазначено наступне: згідно проекту будівництво резервуарів промивних вод виконується з монолітного залізобетону площею забудови 46,02 м2 за відсутності лінійних об`єктів, тому резервуари промивних вод не являються спорудами лінійних магістралей, мереж. Враховуючи сказане, отримання містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкту «Будівництво двох резервуарів промивних вод, ємністю по 25 м3 кожний, для станції знезалізнення підземних вод в адміністративних межах Степанківської сільської ради, за межами населеного пункту по Смілянському шосе Черкаської області є обов`язковим.

З наведеного слідує, що на думку головного інспектора Безкровної К.В. п. 22 Переліку поширює свою дію лише на будівництво лінійних об`єктів.

Така позиція головного інспектора Безкровної К.В. не ґрунтується на нормах законодавства та не відповідає змісту п. 22 Переліку.

Згідно з п. 22 Переліку містобудівні умови та обмеження не надаються на будівництво лінійних інженерних магістралей, мереж та споруд за межами населених пунктів.

Оскільки даний об`єкт будівництва (фільтраційні колони) ТОВ «Національна горілчана компанія» знаходиться за межами населених пунктів та відноситься до категорії споруд (якщо бути більш точним, то інженерною спорудою, яка є об`ємною наземною будівельною системою), то у відповідності з п. 22 Переліку, на цей об`єкт містобудівні умови та обмеження не надаються.

Враховуючи поняття «інженерні споруди» лінійні інженерні магістралі та мережі і є спорудами.

Однак, при складанні Переліку Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України включило в п. 22 словосполучення «та споруд». На думку позивача це пов`язано із тим, що крім лінійних будівельних систем існують ще об`ємні та площинні системи (споруди). Таким чином п. 22 Переліку розподіляє об`єкти на які поширюється його дія - на лінійні споруди та окремо на об`ємні та площинні споруди.

Таким чином, зі змісту п. 22 Переліку слідує, що його дія поширюється на три окремі категорії об`єктів: будівництво лінійних інженерних магістралей за межами населених пунктів; будівництво мереж за межами населених пунктів; будівництво споруд за межами населених пунктів.

Даний пункт не дає підстав вважати, що його дія поширюється лише на лінійні об`єкти.

Об`єкт будівництва ТОВ «Національна горілчана компанія» відноситься до категорії споруд та розташовується на земельній ділянці, яка знаходиться за межами населених пунктів в адміністративних межах Степанківської сільської ради Черкаського району Черкаської області.

Ця обставина дає позивачу підстави стверджувати, що Об`єкт будівництва потрапляє під дію п. 22 Переліку.

Законодавство України не містить понять «лінійні інженерні мережі» та «лінійні інженерні споруди» у зв`язку із чим не має підстав тлумачити п. 22 Переліку таким чином, що його дія поширюється лише на проектування лінійних об`єктів.

Окрім того Державний класифікатор будівель та споруд ДК 018-2000 не містить такого окремого класу, як «Магістраль». Натомість даний класифікатор містить такі групи, класи та підкласи, як: «залізниці магістральні», «канали магістральні зрошувальних систем», «магістральні трубопроводи, комунікації та лінії електропередач», «магістральні нафтопроводи та газопроводи», «магістральні лінії електропередачі», «магістральні водопроводи» тощо.

З наведеного слідує, що категорія «лінійні інженерні магістралі», яка зазначена у п. 22 переліку, включає «магістральні водопроводи», «магістральні нафтопродукти та газопроводи».

Зі змісту Державного класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000 слідує, що клас «2212 - Магістральні водопроводи» включає насосні, фільтраційні станції, станції по відведенню води, водоводи магістральні та відводи від них.

Таким чином будівництво резервуарів промивних вод, як складової частини магістрального

водопроводу, також дає підстави відносити Об`єкт будівництва до категорії «лінійні інженерні магістралі», які зазначені у п. 22 Переліку.

Головним інспектором Безкровною К.В. у приписі № 72 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 29.08.2019 року, приписі № 73 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 29.08.2019 року, протоколі № 80 про адміністративне правопорушення від 29.08.2019 року, в постанові № 59 по справі про адміністративне правопорушення від 11.09.2019 року зазначається, що ТОВ «Національна горілчана компанія» зазначивши у Повідомленні невідповідну кількість насосів та не отримавши містобудівні умови та обмеження порушив п. 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ від 13.04.2011 № 466.

Пунктом 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466, встановлено, що замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Даний пункт не містить конкретного обов`язку для замовників будівництва зазначати достовірні дані у повідомленнях про початок виконання будівельних робіт, а лише вказує на те, що замовники будівництва несуть відповідальність за повноту та достовірність даних і за порушення вимог, визначених даним Порядком.

Також даний пункт не встановлює конкретних правил, вимог чи зобов`язань для замовників відносно заповнення відповідних повідомлень про початок виконання будівельних робіт. У зв`язку із чим даний пункт не містить положень, які можуть бути порушені, а лише містить положення про те, що замовники будівництва несуть відповідальність.

Враховуючи наведене вище головний інспектор Безкровна К.В. безпідставно зазначила даний пункт у приписах, протоколах та постановах, як підставу для винесення даних документів.

Окрім того, з зазначеного у даній позовній заяві слідує, що ТОВ «Національна горілчана компанія» не допускало порушення вимог, визначених Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466.

Оскільки питання, які зазначені головним інспектором Безкровною К.В. у приписах та постанові, які оскаржуються, виникли саме внаслідок неоднозначного (множинного) трактування прав і обов`язків ТОВ «Національна горілчана компанія», то дані норми повинні трактуватись на користь позивача.

Обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями прав, свобод, інтересів позивача:

Постановою № 59 по справі про адміністративне правопорушення, яку винесено 11.09.2019 року головним інспектором Безкровною К.В., позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у сумі 8534 грн. у зв`язку з тим, що позивач не допускав порушення містобудівного законодавства даною постановою було безпідставно визнано позивача винним у вчиненні правопорушення та притягнуто до відповідальності.

Просить визнати протиправною та скасувати постанову № 59 по справі про адміністративне правопорушення та накладення на позивача штрафу в розмірі 8534,00 грн., яку винесено 11.09.2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Безкровною Катериною Василівною.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 23 вересня 2019 року відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь - яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Положеннями ч. 5 ст. 262 КАС України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного позовного провадження, судове засідання в справі не проводилось та особи, які беруть участь у справі не викликались.

Відповідачем відзиву не надано.

Відповідно до ч. 6 ст. 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд встановив наступні обставини.

Стаття 8 Конституції України встановлює, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закон та інші нормативно - правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

Правовий порядок в Україні, за визначенням ч. 2 ст. 19 Конституції України, ґрунтується на засадах, відповідно до яких органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб.

Відповідно до ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше, як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Порядок та підстави притягнення до адміністративної відповідальності регулюються КУпАП.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частинами першою та другою статті 7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 244-6 КУпАП Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виробництва, виготовлення та застосування будівельних матеріалів, виробів, конструкцій, а також будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту та прийняття в експлуатацію об`єктів чи споруд, невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), 97, частини третя - п`ята статті 152-1, стаття 188-42).

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року №687-ХІV, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).

Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно - будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно - будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 працює на посаді генерального директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Національна горілчана компанія».

29 серпня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Безкровною Катериною Василівною складено протокол № 80 про адміністративне правопорушення у якому зазначено, що ОСОБА_1 вчинено адміністративні правопорушення за які встановлена відповідальність згідно з ч. 5 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме: невірно зазначено кількість дренажних насосів в основних показниках об`єкта; наведено недостовірну інформацію щодо містобудівних умов та обмежень.

В даному протоколі зазначено, що ОСОБА_1 на складання протоколу не з`явився.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (надалі по тексту - «Порядок №553»).

Відповідно до правового висновку, який міститься в постанові Верховного суду у складі суддів Касаційного адміністративного суду від 14 листопада 2019 року справа № справа №341/20/17, провадження №К/9901/32030/18, «У п. 9 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», який затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (надалі - Порядок № 553) визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ч. 1 і 2 ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п. 9 і 10 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244, про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

Статтею 256 КУпАП встановлено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

З системного аналізу норм ст. 252, 254, 255, 256 КУпАП слідує, що протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння, яке містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, і є джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. У ньому, крім іншого, зазначаються відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

В межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин інкримінованого особі адміністративного правопорушення і повинен провадитися їх розгляд, у тому числі, і судовий розгляд.

З зазначеного вище слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Згідно з зазначеною у протоколі № 80 інформацією розгляд справи щодо ОСОБА_1 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності було призначено на 12 год. 20 хв. 11.09.2019 року у приміщенні Управління Держархбудінспекції у Черкаській області за адресою: м. Черкаси, вул. Небесної Сотні, 31/1.

За наслідками розгляду справи головним інспектором Безкровною К.В. було винесено постанову № 59 від 11.09.2019 року по справі про адміністративне правопорушення, згідно якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено штраф в розмірі 8534,00 грн.

Відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення: 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

У порушення ст. 256, 284 КУпАП у спірній постанові № 59 від 11.09.2019 року по справі про адміністративне правопорушення та протоколі № 80 від 29.08.2019 року про адміністративне правопорушення, на підставі якого винесена спірна постанова, не встановлено часу та місце вчинення адміністративного правопорушення.

Зазначене вище свідчать про те, що оскаржувана постанова № 59 від 11.09.2019 р. по справі про адміністративне правопорушення винесена з порушенням вимог ст.ст. 256, 284 КУпАП.

Крім того, відповідачем був порушений порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення (ст. 278 КУпАП).

Враховуючи зазначені вище правові положення Кодексу України про адміністративні правопорушення, провадження у справі про адміністративне правопорушення, яке передбачене ст. 96 КУпАП, розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи.

Відповідач не забезпечив завчасного до розгляду адміністративної справи отримання позивачем копії протоколу № 80 від 29.08.2019 року, а також не повідомив про дату, час та місце розгляду справи.

У своїй прецедентній практиці даючи тлумачення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Європейський Суд неодноразово наголошував на тому, що з метою забезпечення змагальності процесу всі докази мають, як правило, подаватися у присутності особи, яка притягається до відповідальності з наданням достатньої і належної можливості спростувати такі докази під час розгляду справи. Із цього природно випливає, що в разі, якщо особа, що притягається до відповідальності, не мала можливості ефективно здійснювати процесуальні права з отриманням правничої допомоги за її клопотанням, права сторони захисту виявляються обмеженими настільки, що передбачені статтею 6 Конвенції гарантії виявляються порушеними. Обвинувачення не може ґрунтуватися виключно або вирішальною мірою на доказах, які сторона захисту не мала можливості спростувати (пункт 41 справи «Олег Колесник проти України», пункт 54 Рішення Європейського Суду у справі «Корнєв і Карпенко проти України»).

Підставою для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності згідно з постановою № 59 від 11.09.2019 року, є зазначення у повідомленні про початок виконання будівельних робіт недостовірної інформації в частині кількості дренажних насосів на об`єкті, а також зазначення інформації про підстави неотримання містобудівних умов та обмежень на об`єкт будівництва.

Черкаський окружний адміністративний суд у рішенні від 22.01.2020 по справі № 580/2948/19 дійшов висновку про те, що у відповідному повідомленні про початок виконання будівельних робіт ТОВ «Національна горілчана компанія» зазначило достовірну інформацію про кількість дренажних насосів.

На підтвердження своїх доводів та обґрунтувань щодо правомірності застосування п. 22 наказу від 06.11.2017 року № 289 Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України ТОВ «Національна горілчана компанія» отримало лист відділу регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації від 04.10.2019 року № 147/01-14 «Про надання інформації», в якому зазначено, що оскільки зазначені ТОВ «Національна горілчана компанія» у листі від 03.10.2019 № 2772 об`єкти: «Будівництво двох фільтраційних колон, продуктивністю по 25м3/год кожна, для станції знезалізнення підземних вод в адміністративних межах Степанківської сільської ради, за межами населеного пункту, по Смілянському шосе Черкаської області» та «Будівництво двох резервуарів промивних вод в адміністративних межах Степанківської сільської ради, за межами населеного пункту, по Смілянському шосе Черкаської області» є спорудами та будуть знаходитись за межами населених пунктів, то у відповідності до п. 22 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 289 від 06.11.2017, для проектування вищевказаних об`єктів містобудівні умови та обмеження не надаються.

Після винесення Шостим апеляційним господарським судом 27.05.2020 р. по справі № 580/2948/19 постанови про залишення без задоволення апеляційної скарги ТОВ «Національна горілчана компанія» дане Товариство звернулось до Управління житлово-комунального господарства, містобудування, архітектури, інфраструктури, енергетики та захисту довкілля Черкаської районної державної адміністрації з відповідною заявою про видачу містобудівних умов та обмежень.

На дану заяву ТОВ «Національна горілчана компанія» було надано лист Управління житлово-комунального господарства, містобудування, архітектури, інфраструктури, енергетики та захисту довкілля Черкаської районної державної адміністрації від 05.06.2020 р. № 192/03-42 «Про містобудівні умови та обмеження».

Відповідно до зазначених вище листів два резервуари промивних вод, ємністю по 25 м.куб. кожний, для станції знезалізнення підземних вод ТОВ «Національна горілчана компанія», є спорудами, будуть знаходитися за межами населених пунктів, а також призначені для обслуговування мережі водовідведення. У зв`язку із цим містобудівні умови та обмеження на даний об`єкт не надаються відповідно до п. 22 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 289 від 06.11.2017 р.

Лист відділу регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації від 04.10.2019 року за № 147/01-14 «Про надання інформації» та лист Управління житлово-комунального господарства, містобудування, архітектури, інфраструктури, енергетики та захисту довкілля Черкаської районної державної адміністрації від 05.06.2020 року за № 192/03-42 «Про містобудівні умови та обмеження», містять відповідну інформацію (тобто дані про обставини, які мають значення для правильного вирішення спору) і є належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, які підтверджують доводи позивача в обґрунтування позовних вимог.

Належність, допустимість, достовірність та достатність доказу (листа № 147/01-14) підтверджується тим, що відділ регіонального розвитку, містобудування та архітектури Черкаської районної державної адміністрації на дату складання даного листа був єдиним компетентним органом у Черкаському районі Черкаської області, який у відповідності з чинним законодавством України був уповноважений видавати містобудівні умови та обмеження.

Належність, допустимість, достовірність та достатність доказу (листа № 192/03-42) підтверджується тим, що на теперішній час Управління житлово-комунального господарства, містобудування, архітектури, інфраструктури, енергетики та захисту довкілля Черкаської районної державної адміністрації є єдиним компетентним органом у Черкаському районі Черкаської області, який у відповідності з чинним законодавством України уповноважений видавати містобудівні умови та обмеження.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в справі №2а-8336/10/1370 наголосив, що принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі полягає насамперед у активній ролі суду при розгляді справи. В адміністративному процесі, на відміну від суто змагального процесу, де суд оперує виключно тим, на що посилаються сторони, мають бути повністю встановлені обставин справи, щоб суд ухвалив справедливе та об`єктивне рішення. Принцип офіційності, зокрема, виявляється у тому, що суд визначає обставини, які необхідно встановити для вирішення спору; з`ясовує якими доказами сторони можуть обґрунтовувати свої доводи чи заперечення щодо цих обставин; а у разі необхідності суд повинен запропонувати особам, які беруть участь у справі, доповнити чи пояснити певні обставини, а також надати суду додаткові докази.

Судді Верховного Суду підкреслили, що за змістом ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

При цьому, згідно з ч. 2 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги чи заперечення або які мають інше значення для вирішення справи та які належить установити при ухваленні судового рішення у справі.

Верховний Суд звертає увагу, що встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суди повинні належним чином мотивувати свої висновки та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду в постанові від 01.07.2020 р. по справі № 580/2949/19 (дана справа між тими самими сторонами, за подібними правовідносинами та є аналогічною справі № 580/2948/19, до вирішення якої справа № 712/12335/19 була зупинена) зазначила, що ТОВ «Національна горілчана компанія» не зобов`язане отримувати містобудівні умови та обмеження, а постанову про накладення штрафу № 20/1023-7-1.18/1007 від 11.09.2019 р. визнано протиправною та скасовано.

ТОВ «Національна горілчана компанія» відносно об`єкта будівництва щодо якого виник спір подало до Управління ДАБІ у Черкаській області нове Повідомлення про початок виконання будівельних робіт., у якому зазначило інформацію про те, що на дане будівництво містобудівні умови та обмеження не надаються. Зазначене вище Повідомлення про початок виконання будівельних робіт було зареєстроване Відповідачем 11.08.2020 року за №ЧК45.

По завершенню будівництва двох резервуарів промивних вод, відносно будівництва яких виник спір, ТОВ «Національна горілчана компанія» подало до Управління ДАБІ у Черкаській області декларацію про готовність до експлуатації даного об`єкта.

Відповідач зареєстрував подану декларацію про готовність до експлуатації об`єкта 07.09.2020 року за № ЧК03.

В розділі Декларації «Відомості про об`єкт» ТОВ «Національна горілчана компанія» вказано відомості про те, що містобудівні умови та обмеження не надаються.

Після реєстрації вищевказаних Повідомлення та Декларації відповідач не проводив позапланових заходів. Дана обставина свідчить про те, що у відповідача не виникало сумнівів у достовірності даних щодо підстав неотримання містобудівних умов та обмежень на даний об`єкт будівництва.

З наведеного вище слідує, що у діях позивача, як керівника ТОВ «Національна горілчана компанія», відсутній склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке встановлена ч. 5 ст. 96 КУпАП, а тому суд приходить до висновку, що постанова № 59 від 11.09.2019 року по справі про адміністративне правопорушення підлягає скасуванню.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Статтею 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-ІV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У п.24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України», в п. 48 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мала проти України» та в п. 23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України» №2» наголошується на принципі рівності сторін, як одному з складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище, порівняно з опонентом.

Відповідно до вимог ст.8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України та ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори», міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, що передбачені законодавством України, застосовуються правила міжнародного договору.

Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається не винуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У рішеннях ЄСПЛ значну роль в розширенні сфери застосування п.2 ст.6 Конвенції відіграє тлумачення двох ключових понять цієї статті - «кримінальне обвинувачення» і «суперечки про громадянські права». У справі «Кадубец проти Словаччини» (Eur. Court H.R. Kadubec v. Slovakia, Judgmentof 2 September 1998. Reports. 1998 VI), представник держави-відповідача наполягав на тому, що в цій справі йдеться про адміністративний проступок, а не про кримінальне звинувачення, отже ст. 6 не може бути застосована. Однак, Європейський суд з прав людини не погодився з аргументом відповідача, хоча і визнав, що внутрішнє право країни не вважає кримінальним діяння, за вчинення якого був покараний заявник. Проте, ця обставина, на думку Суду, не має великого значення, так само як і те, який державний орган розглядав справу.

Згідно ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч.1-3 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд, як адміністративний, має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено прийняття судом за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, рішення про визнання протиправними дії посадових осіб.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

На підставі викладеного, згідно ст.ст. 8, 9, 62 Конституції України та керуючись ст.ст. 77, 139, 205, 229, 241-246, 255, 286, 288 КАС України, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Скасувати постанову № 59 по справі про адміністративне правопорушення та накладення на ОСОБА_1 штрафу в розмірі 8534,00 грн., яку винесено 11.09.2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Безкровною Катериною Василівною.

Рішення може бути оскаржене протягом десяти днів з дня його отримання шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий: