Справа № 160/891/21
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 травня 2021 року Справа № 160/891/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіНеклеса О.М.
за участі секретаря судового засіданняКолесника І.О.
позивача представника відповідача 1 ОСОБА_1 Кравченка П.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Павлоградського районного відділу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів,-
ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду із позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - відповідач-1, ГУПН в Дніпропетровській області), в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ керівника Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції Брандиса О.В. від 01.12.2020 №362 "Про початок проведення службового розслідування";
- визнати протиправним та скасувати наказ керівника Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції Брандиса О.В. від 22.12.2020 №381 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого інспектора СКЗ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 ";
- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь позивача, ОСОБА_1 , судові витрати в сумі 908 (дев`ятсот вісім) гривень 0 (нуль) копійок.
Також у позовній заяві позивач просив в судове засідання викликати в якості свідка інспектора з ювенальної превенції відділу превенції Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 .
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що на даний момент проходить службу на штатній посаді старшого інспектора сектору кадрового забезпечення Павлоградського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області. В своїй діяльності керується виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначенні Конституцією України та законами України. 01.12.2020 наказом Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області №362 від 01.12.2020, відносно нього було розпочате службове розслідування. 22.12.2020 наказом Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області №381 від 22.12.2020, на нього накладено дисциплінарне стягнення у виді зауваження З накладеним дисциплінарним стягнення позивач не згоден, оскільки вважає, що жодного дисциплінарного проступку не вчиняв, тому підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності не має. Позивач не погоджується з інформацією зазначеною у рапорті ОСОБА_4 від 01.12.2020 № 3784 вн., про те, що ОСОБА_1 не з`явився на службу 01.12.2020 року, оскільки він з`явився на службу, що можна підтвердити показами осіб з добового наряду або відеозаписом з камери спостереження. За наведених обставин позивач вважає, що ОСОБА_4 навмисно ввів в оману начальника Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області з метою скрити факт неналежного виконання ним своїх службових обов`язків, також є зацікавленою особою в результатах проведення службового розслідування, оскільки він є особою яка ініціювала проведення службового розслідування та таким чином намагається прикрити свою юридичну недієздатність. Наголошував на наказі МВС України від 27.04.2020 №357 "Про затвердження Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції", в якому чітко є врегульованим питання щодо кола осіб на яких покладається обов`язок по охороні адміністративної будівлі територіальних відділів поліції, яким є Павлоградський відділ поліції. Тому вважає, що залучивши його до несення служби по охоронні адміністративної будівлі ОСОБА_4 порушив вимоги цього наказу. Зауважив, що його ніхто з графіком чергування не знайомив, так як його прямий керівник поліції Данильченко В. В. не надавав відповідно затверджений графік до чергової частини Павлоградського ВП, в якому я б ставив свій підпис. Оскільки питання складання графіків в територіальних відділах поліції не є врегульованим в жодному з нормативно-правових документах, позивач вважає, що необхідно діяти за аналогією до чинного законодавства, відповідно до п. 9 розділу II "Організація діяльності чергової частини Департаменту організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування Національної поліції України", з метою завчасного інформування поліцейських, надання можливості кожному поліцейському контролювати свій робочий час, нарахування грошового забезпечення згідно з нормами чинного законодавства. Також позивач вважає, що графік наряду розроблений ОСОБА_4 (де позивач чергує 7-м разів за 15-ть днів) є доказом грубого порушення відносно нього трудового законодавства. Наголошував на численних рапортах, які надавались ним щодо службового розслідування та дій ОСОБА_4 , а також запит на отримання публічної інформації, які, на думку позивача, не були своєчасно та належним чином розглянуті. Також позивач зауважив, що ні висновок службового розслідування, ні наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності не містять жодних об`єктивних посилань на будь-яке дослідження вказаних у п. 4 р.5 наказу від 07.11.2018 № 893 складових, а висновок службового розслідування обґрунтовується виключно поясненнями осіб, які не є очевидцями події, будь якими іншими доказами не підтверджується.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.01.2021 року відкрито провадження по вказаній справі, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання було призначено на 15 лютого 2021 року о 11:00 год.
15.02.2021 року від ГУНП в Дніпропетровській області на адресу суду надійшло клопотання, в якому відповідач-1 просив вирішити питання про заміну неналежного відповідача у справі №160/891/21 Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області, на належного - Павлоградський районний відділ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, оскільки начальник Павлоградського ВП ГУНП під час видання наказів від 01.12.2020 року № 362 та від 22.12.2020 року № 381 здійснював публічно-владні управлінські функції на підставі повноважень наданих йому законодавством, як окремий суб`єкт владних повноважень. Також зазначив, що наказом Національної поліції України від 08.12.2020 року № 955 були затверджені зміни до структури територіальних органів поліції, відповідно до якої, зокрема територіальний (відокремлений) підрозділ ГУНП - Павлоградський відділ поліції було виключено із структури територіальних органів поліції, та включено районний територіальний (відокремлений) підрозділ ГУНП - Павлоградський районний відділ.
Ухвалою суду від 15.02.2021 року клопотання ГУНП в Дніпропетровській області про заміну неналежного відповідача у справі задоволено частково, залучено в якості співвідповідача по справі №160/891/21 Павлоградський районний відділ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - відповідач-2), у задоволенні іншої частини клопотання відмовлено, розпочато спочатку розгляд адміністративної справи №160/891/21, підготовче засідання призначено на 15.03.2021 року на 11:00 год.
15.03.2021 року у підготовчому судовому засіданні було оголошено перерву до 05.04.2021 року 10:00 год.
25.03.2021 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив, яка також була надана суду 05.04.2021 року, в якій позивач зазначає, що відзив відповідача-2 не відповідає дійсності та фактичним обставинам справи, тому просить позовну заяву задовольнити та допитати у судовому засіданні свідків, пояснення яких відсутні в матеріалах справи. Відповідь на відзив обґрунтована порушеннями, на думку позивача, строками надання відзиву, строками та порядком надання до суду та позивачу доданих доказів по справі, а також доводами, аналогічними тим, що були викладені в позовній заяві. Окрім того, позивач посилався на те, що інформація у рапорті ОСОБА_4 про той факт, що позивач не з`явився на службу 01.12.2021 року є неправдою, оскільки на службу ОСОБА_1 з`явився вчасно, а саме о 8-25, раніше за самого ОСОБА_4 , при цьому викопував свої функціональні обов`язки та службову телеграму ГУНП №20, яка є більш пріоритетною, на його погляд. Зауважив, що 30.11.2020 року, шляхом надіслання повідомлення в месенджері «WhatsApp», повідомив свого прямого керівника - Данильченко В.В. , а також ОСОБА_4 про те, що заступати до наряду не буде, оскільки його функціональні обов`язки на себе ніхто не взяв, тому заступити на чергування у зв`язку великою кількістю роботи за посадою не може. Пояснення ОСОБА_7 про те, що позивач останнім часом ігнорує вказівки керівництва, до виконання службових обов`язків ставиться безвідповідально, порушує терміни виконання наданих доручень, ОСОБА_1 вважає суб`єктивною думкою зазначеної особи, яка не підтверджена жодними доказами, отже є наклепом, а також не має відношення до суті справи. Також позивач зазначав про надані ним під час проведення службового розслідування письмові пояснення, зауважив про його права та обов`язки, визначені його посадовими інструкціями, режим роботи та умови оплати праці. Наголошував на тому, що не проти виконувати законні вказівки та накази свого керівництва, але за умови належного ознайомлення з ними, якщо ж позивач не ознайомлений з відповідними наказами або дорученнями, то діє виключно на законних підставах, в порядку та у спосіб визначений Конституцією України та законами.
05.04.2021 року у підготовчому судовому засіданні було оголошено перерву до 19.04.2021 року 13:00 год.
09.04.2021 року до суду від позивача надійшло клопотання про визнання факту відсутності правосуб`єктності та зобов`язання надати докази, яке ухвалою суду від 19.04.2021 року було повернуто позивачу без розгляду.
Також, ухвалою суду від 19.04.2021 року закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду по суті на 13.05.2021 року об 13 год. 30 хв., викликано в якості свідків: ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4
13.05.2021 року позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити у повному обсязі.
Представник відповідача 1 в судовому засіданні проти позову заперечував, в задоволенні позовних вимог просив відмовити.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, заслухавши пояснення учасників справи та свідка, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є капітаном поліції, проходить службу на штатній посаді старшого інспектора сектору кадрового забезпечення Павлоградського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - Павлоградський ВП).
01.12.2020 року за вх. №3784вн начальнику Павлоградського ВП в Дніпропетровській області полковнику поліції Олексію Брандису було подано рапорт начальника відділу моніторингу та інформаційної підтримки Павлоградського ВП майора поліції Петрова Д.С. про те, що 01.12.2020 року, під час проведення інструктажу добового наряду, було встановлено, що старший інспектор СКЗ Павлоградського ВП капітан поліції ОСОБА_1 , який, згідно графіку чергування Павлоградського ВП, повинен був заступити на чергування на пост охорони зі здійснення пропускного режиму до адмінбудівлі відділу, на службу не з`явився.
У зв`язку із поданням наведеного вище рапорту, на виконання вимог керівництва Павлоградського ВП, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків, відповідно до ст.ст.14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, керуючись вимогами наказу МЗС України від 07.11.2018 року №893, начальником Павлоградського ВП було прийнято наказ від 01.12.2020 року №362 «Про організацію проведення службового розслідування», яким наказано провести службове розслідування за визначеним фактом недотримання інспектором СКЗ Павлоградського ВП капітаном поліції ОСОБА_1 своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії у складі: голови комісії - заступника начальника відділу поліції начальника СВ Павлоградського ВП підполковника поліції Штепки П.Г. , членів комісії - начальника ВМ та ІП Павлоградського ВП майора поліції ОСОБА_4 , начальника СКЗ Павлоградського ВП капітана поліції Данильченка В.В. , інспектора ВМ та ІП Павлоградського ВП майора поліції Лисенка О.Г .
На підставі наказу Павлоградського ВП від 01.12.2020 року № 362, дисциплінарною комісією Павлоградського ВП було проведено службове розслідування, за результатами якого складено висновок «Про результати службового розслідування недотримання інспектором СКЗ Павлоградського ВП капітаном поліції ОСОБА_1 службових обов`язків, наказів керівництва», який затверджено начальником Павлоградського ВП 15.12.2020 року.
Як вбачається з наведеного висновку, службовим розслідуванням було встановлено, що старший інспектор СКЗ капітан поліції ОСОБА_1 30.11.2020 дізнався про унесення його до графіку чергувань, яким передбачалось залучити такого поліцейського на чергування до пропускного режиму адміністративного будинку Павлоградського ВП 01.12.2020, що не заперечує у своєму поясненні поліцейський, вважаючи графік протиправним, повідомив про це безпосередньому керівництву, однак дозволу на невиконання такого рішення керівництвом відділу поліції від свого безпосереднього керівництва не отримав, прямому керівникові про неможливість виконання такого наказу не доповів, а самовільно прийняв рішення про не заступання до чергування.
При цьому, комісія зауважила, що згідно доданих до свого пояснення копії посадових інструкцій старшого інспектора СКЗ Павлоградського ВП капітана поліції ОСОБА_1 затверджених за вих. № 51- 6928 від 14.07.2020, пунктом 4.3. передбачено відповідальність такого поліцейського за невиконання або неналежне виконання вимог внутрішніх нормативних документів та законних розпоряджень керівництва.
За таких обставин дисциплінарна комісія дійшла висновку, що старшим інспектором СКЗ капітаном поліції ОСОБА_1 не виконано наказу керівника реалізованого через графік чергувань, затверджений відповідно до організаційно-розпорядчих актів МВС України, обґрунтованих причин щодо відсутності можливості виконати обов`язки передбачені посадовими інструкціями не довів, заходів до подолання перешкод у виконанні наказу не вжив, а самовільно прийняв рішення про не заступання до наряду відділу поліції, що у подальшому призвело до незапланованого залучення іншого поліцейського для несення служби у наряді з пропускного режиму.
Відтак, комісія прийшла до висновку, що в діях старшого інспектора СКЗ капітана поліції ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, що полягають в порушенні ним службової дисципліни, неналежному виконанні обов`язків поліцейського.
22.12.2020 року, на підставі встановлених у висновку «Про результати службового розслідування недотримання інспектором СКЗ Павлоградського ВП капітаном поліції ОСОБА_1 службових обов`язків, наказів керівництва» обставин, начальником Павлоградського ВП було прийнято наказ №381, яким за порушення службової дисципліни, недотримання п. 1,2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 1, пп. 2,4 ч. 3 ст. 1, ч. 1 ст. 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2Ш6 № 1179, п. 4.3 посадової інструкції, затвердженої начальником Павлоградського ВП та зареєстрованої за вих. №51-6928 від 14.07.2020, що виразилось у неналежному виконанні обов`язків за посадою, не виконані наказу прямого керівника реалізованого через графік чергувань, затверджений відповідно до організаційно-розпорядчих актів МВС України, обґрунтованих причин щодо відсутності можливості виконати обов`язки передбачені посадовими інструкціями не довів, заходів до подолання перешкод у виконанні наказу не вжив, а самовільно прийняв рішення про не заступання до наряду відділу поліції, що у подальшому призвело до незапланованого залучення іншого поліцейського для несення служби у наряді з пропускного режиму, застосовано до старшого інспектора сектору кадрового забезпечення Павлоградського відділу поліції ГУНГІ в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді зауваження.
Вважаючи протиправними та такими, що підлягають скасуванню накази керівника Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції Брандиса О.В. від 01.12.2020 №362 "Про початок проведення службового розслідування" та від 22.12.2020 №381 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого інспектора СКЗ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 ", позивач звернувся до суду з цією позовною заявою.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України «Про Національну поліцію» №580-VIII від 02.07.2015 року (далі - Закон України №580) у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно з ч.1 ст.18 Закону України №580 поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Частинами 1, 2 ст.19 Закону України №580 передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут) затверджено Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII. Дисциплінарний статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія Дисциплінарного статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно з п.2, п.4 ч. 3 ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.
Частинами 1-3 ст.5 Дисциплінарного статуту передбачено, що поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.
За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.
У разі якщо поліцейський, який виконує наказ безпосереднього керівника, отримав від прямого керівника новий наказ, що стає перешкодою для виконання попереднього, він зобов`язаний негайно доповісти про це керівникові, який віддав (видав) такий наказ, і після отримання його згоди припинити виконання попереднього наказу. Керівник, який віддав (видав) новий наказ, повідомляє про це керівнику, який віддав (видав) попередній наказ.
Відповідно до ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Статтею 12 Дисциплінарного статуту, передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Згідно з ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
4) попередження про неповну службову відповідність;
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;
6) звільнення з посади;
7) звільнення із служби в поліції.
Статтею 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Частина 1 Розділу І Порядку №893 містить приписи аналогічні тим, що викладені у п.п. 3, 4 статті 14 Дисциплінарного статуту та передбачає, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до ст. 15 Дисциплінарного статуту, проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.
До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет.
Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.
Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.
Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України.
Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право:
1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;
2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи;
3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
Згідно з ч.1 ст.19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:
1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;
2) підстава для призначення службового розслідування;
3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;
4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;
5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;
6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;
7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;
8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;
10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;
11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Частиною 3 ст.19 Дисциплінарного статуту визначено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Відповідно до ч.ч. 7, 8 ст.19 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Щодо підстав для проведення відносно позивача службового розслідування та повноважень начальника Павлоградського ВП для прийняття наказу від 01.12.2020 року №362 «Про організацію проведення службового розслідування», суд зазначає наступне.
Як вбачається з матеріалів справи, підставою для прийняття наказу від 01.12.2020 року №362 «Про організацію проведення службового розслідування» став рапорт начальника відділу моніторингу та інформаційної підтримки Павлоградського ВП майора поліції ОСОБА_4 про те, що 01.12.2020 року, під час проведення інструктажу добового наряду, було встановлено, що старший інспектор СКЗ Павлоградського ВП капітан поліції ОСОБА_1 , який, згідно графіку чергування Павлоградського ВП, повинен був заступити на чергування на пост охорони зі здійснення пропускного режиму до адмінбудівлі відділу, на службу не з`явився.
При цьому, відповідно до п.п..3, 4 статті 14 Дисциплінарного статуту та ч.1 Розділу І Порядку №893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно з ч.1 ст.20 Дисциплінарного статуту, повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.
У пункті 2 Розділу І Порядку №893 визначено, що уповноважений керівник - Міністр внутрішніх справ України, службова особа поліції, ректор закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділені повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Пунктом 4 Переліку посад керівників Національної поліції України та їх повноважень щодо застосування заохочень і дисциплінарних стягнень, затвердженого наказом Національної поліції України від 04.10.2019 № 929, начальникам відділів поліції ГУНП в областях надано повноваження щодо застосування до поліцейських дисциплінарних стягнень у виді, зокрема, зауваження.
З вищевикладеного випливає, що наказ від 01.12.2020 року №362 «Про організацію проведення службового розслідування» було прийнято уповноваженою на це особою, на підставі рапорту про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, отже за наявності підстав визначених п.п..3, 4 статті 14 Дисциплінарного статуту та ч.1 Розділу І Порядку №893 та у межах наданих начальнику Павлоградського ВП повноважень.
Щодо проведеного відносно позивача службового розслідування та висновків, зроблених за результатами такого розслідування, які стали підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та прийняття наказу від 22.12.2020 №381, суд зазначає наступне.
З матеріалів справи встановлено, що з метою повного та всебічного з`ясування обставин можливого порушення службової дисципліни з боку інспектора СКЗ Павлоградського ВП капітан поліції ОСОБА_1 , дисциплінарною комісією Павлоградського ВП ГУНП на підставі наказу Павлоградського ВП ГУНП від 01.12.2020 року № 362, проведено службове розслідування, в ході якого було встановлено, що 01.12.2020 згідно затвердженого 30.11.2020 т.в.о. начальника Павлоградського ВП підполковником поліції Вовком Д.С. графіку чергувань добових нарядів Павлоградського ВП з 01.12.2020 по 16.12.2020 до наряду із забезпечення пропускного режиму до адміністративного будинку зазначеного органу поліції повинен був заступити старший інспектор СКЗ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1 , який у визначений час до чергової частини для заступання до чергування не прибув, а також про обставини, що заважають несенню служби у визначеному наряді черговому чи безпосередньому керівнику не доповів.
Відповідно до чого, інспектор - черговий чергової частини ВМ та ІП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області майор поліції ОСОБА_11 про даний факт проінформував начальника ВМ та ІП Павлоградського ВП майора поліції ОСОБА_4 , який в свою чергу про подію письмово доповів начальникові Павлоградського ВП (рапорт від 01.12.2020 № 3784вн).
Також, у своєму поясненні в рамках службового розслідування черговий ОСОБА_11 повідоми, що згідно наданого 30.11.2020 затвердженого графіку чергувань, поліцейськими чергової частини здійснено сповіщення у телефонному режимі поліцейських, які заступають до нарядів на наступну добу, тобто 01.12.2020.
Зокрема, у його присутності черговим капітаном поліції ОСОБА_12 здійснено декілька телефонних дзвінків капітану поліції ОСОБА_1 з приводу майбутнього наряду, однак останній на дзвінки не відповів, до чергової частини не передзвонив.
З даного приводу в ході службового розслідування, також отримано пояснення від інспектора - чергового чергової частини ВМ та ІП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_12 , у якому він повідомляє, що ним особисто здійснено декілька телефонних дзвінків на мобільний телефон капітана поліції ОСОБА_1 з приводу заступання ним до наряду з пропускного режиму згідно затвердженого графіку, однак поліцейський на телефонні дзвінки чергової частини не відповідав, а також у подальшому не передзвонив.
Також, до матеріалів службового розслідування додано пояснення заступника начальника СД Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_13 , з якого встановлено, що 01.12.2020 згідно графіку заступила відповідальною від керівництва по Павлоградському ВП, в ході інструктажу поліцейських, які прибули на чергування, черговим було повідомлено про неприбуття до наряду із пропускного режиму старшого інспектора СКЗ капітана поліції ОСОБА_14 , який про причину неприбуття не повідомив.
Проте, під час інструктажу зазначений поліцейський прибув до зали, і з його слів, з метою участі в інструктажі та перевірки рівня знань у поліцейських, які заступають на чергування, чому сам не заступив на чергування не повідомив.
В межах службового розслідування, також опитано заступника начальника СКЗ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_7 , яка повідомила, що 30.11,2020 їй на мобільний телефон зателефонував старший інспектор СКЗ ОСОБА_1 та повідомив, що його 01.12.2020 буде залучено до наряду із пропускного режиму. Потім зайшов до її службового кабінету та зазначив, що у нього багато власної роботи у зв`язку з чим він не буде заступати на чергування. У відповідь ОСОБА_7 повідомила, що його безпосередній начальник, а саме начальник СКЗ Павлоградського ВП капітан поліції Данильченко В.В. після чергової відпустки вже приступив до службових обов`язків, тому з даного приводу потрібно звертатись безпосередньо до нього. При цьому додала, що старший інспектор СКЗ капітан поліції ОСОБА_1 останнім часом ігнорує вказівки керівництва, до виконання службових обов`язків ставиться безвідповідально, порушує терміни виконання наданих доручень, а також те, що заступання його до чергування не вплине на виконання покладених на нього обов`язків за посадою.
Водночас, у своєму рапорті доданому до матеріалів службового розслідування начальник СКЗ Павлоградського ВП капітан поліції Данильченко В.В. повідомив, що 30.11.2020 о 19.22 годині йому на мобільний телефон і за допомогою Інтернет додатку «WhatsApp» з мобільного старшого інспектора СКЗ ОСОБА_1 надійшло повідомлення про те, що згідно графіку чергувань він повинен заступати до наряду з пропускного режиму 01,03,06,08,10,13,15 грудня поточного року. У відповідь Данильченко В.В. написав, що відповідною інформацією не володіє. О 21.15 годині від ОСОБА_1 знову надійшло повідомлення, що він не може заступити на чергування у зв`язку великою кількістю роботи за посадою. У відповідь йому було запропоновано звернутись із відповідним рапортом до начальника Павлоградського ВП. При цьому додав, що старший інспектор СКЗ ОСОБА_1 з власної ініціативи відмовився заступати на чергування 01.12.2020. З приводу тверджень про велику завантаженість роботою за посадою не відповідає дійсності, службові обов`язки сектору рівномірно поділяються на усіх інспекторів, завантаженість на яких однакова.
З приводу вищезазначених обставин, в межах службового розслідування, також отримано пояснення від старшого інспектора СКЗ капітана поліції ОСОБА_1 , у якому він повідомляє, що він 30.11.2020 приблизно о 10-30 годині, в телефонній розмові з старшим інспектором ВМ та ІП Павлоградського ВП капітаном поліції ОСОБА_15 (відповідальна особа Павлоградського ВП за складання графіку чергувань), був повідомлений про те, що він з початку грудня місяця 2020 року буде заступати на 12-те годинне чергування по охороні будівлі Павлоградського ВП "ПОСТ №1" по вівторках, четвергах та неділях, також повідомив, що дану інформацію йому надав його керівник начальник ВМ та ІП Павлоградського ВП майор поліції ОСОБА_4 .
Приблизно о 11-30 годині ОСОБА_1 зателефонував ОСОБА_4 та запитав чому та з яких причин його буде переведено на позмінний графік несення служби на що йому повідомлено, що він не може відповісти на це питання та порадив звернутися до безпосереднього керівництва, а саме: заступника начальника СКЗ Павлоградського ВП майора поліції ОСОБА_7 чи начальника СКЗ Павлоградського ВП капітана поліції Данильченка В.В .
Приблизно о 11-40 годині ОСОБА_1 зателефонував до ОСОБА_7 (так як Данильченко В.В. по понеділкам знаходиться в м. Дніпро та займався вирішенням кадрових питань) і повідомив про вище зазначену ситуацію, ОСОБА_7 в свою чергу повідомила позивача, що не розуміє про що йде мова та сказала що найближчим часом вирішить це питання після чого повідомить про результати.
Приблизно о 14-00 годині, знаходячись в кабінеті заступника начальника СКЗ ОСОБА_7 , ОСОБА_1 вирішив повторно задати те саме питання на, що отримав відповідь, що 01.12.2020 року (перший вівторок грудня місяця) він на чергування не заступить так як не був повідомлений про це за два дні.
Приблизно о 14-20 годині ОСОБА_1 вирішив повідомити ОСОБА_15 , про те, що 01.12.2020 року він до наряду "ПОСТ №1" не заступає, та як це питання вирішив з ОСОБА_7 .
Приблизно о 14-50 годині на його телефон зателефонував ОСОБА_4 та повідомив, що він заступає завтра 01.12.2020 наряд "ПОСТ №1", на що ОСОБА_1 повідомив, що в нього накопичилась велика кількість питань за своєю лінією роботи, а також те, що він вже вирішив це питання з ОСОБА_7 , а та в свою чергу пообіцяла вирішити це питання.
Приблизно о 15-00 годині, не розуміючи проблеми та взагалі цієї ситуації, ОСОБА_1 в мессенджері WATSUP (скріншоти додає) ще раз вирішив повідомити ОСОБА_7 про те, що йому телефонує ОСОБА_4 з приводу наряду 01.12.2020, на що отримав відповідь, що йому необхідно звернутися з цим питання до Данильченка В.В .
Приблизно о 19-20 годині, ОСОБА_1 в мессенджері WATSUP повідомив свого керівника Данильченка В.В. про те, що він стоїть у графіку чергувань добових нарядів Павлоградського ВП ГУНП з 01.12.2020 по 16.12.2020 7-м разів, а саме: 01.12.2020, 03.12.2020, 06.12.2020, 08.12.2020, 10.12.2020, 13.12.2020, 15.12.2020, на що керівник повідомив, що перший раз чує про це, а ОСОБА_1 в свою чергу повідомив його, що не зможе заступити в наряд.
Приблизно о 21-50, ОСОБА_1 повторно в мессенджері WATSUP повідомив ОСОБА_4 про те, що не зможе заступити в наряд по охороні будівлі Павлоградського ВП "ПОСТ №1".
01.12.2020 року о 8-25, з метою виконання вимог службової телеграми ГУНП від 26.11.2020 №20/15-6919, згідно з розробленим за даною службовою телеграмою графіком, ОСОБА_1 як член діючої комісії з перевірки рівня знань порядку і правил застосування вогнепальної зброї, знання матеріальної частини Павлоградського ВП (наказ Павлоградського ВП від 02.01.2020 №8), Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70, з метою перевірки виконання наказу МВС України від 19.08.2017 №718 «Про затвердження Правил носіння однострою поліцейських», вийшов на службу з метою участі у проведенні цільового інструктажу з поліцейськими Павлоградського ВП, які заступали у добове чергування 01.12.2020 року.
Приблизно о 8-35 годині 01.12.2020 року, до приміщення актової зали Павлоградського ВП зайшов начальник ВМ та ІП Павлоградського ВП майор поліції ОСОБА_4 , який з незрозумілих позивачу причин, при всьому добовому наряді, почав говорити ОСОБА_1 , що зараз він повинен знаходитися в наряді по охороні адміністративної будівлі Павлоградського ВП "ПОСТ №1". В свою чергу ОСОБА_1 йому повідомив, що він діє виключно на законних підставах та при необхідності зможе надати відповідні документи, після чого продовжив виконувати свої службові- функціональні обов`язки, а саме: проводити усне опитування поліцейських заступаючих в добовий наряд.
Вивчивши рапорт ОСОБА_4 (зареєстрований за №362 від 01.12.2020), в якому він чітко зазначив що ОСОБА_1 не з`явився на службу, позивач прийшов до висновку, що ОСОБА_4 не може бути членом дисциплінарної комісії по розгляду питання про можливість його покарання так як він, згідно зі п. 4 ст. 15 ЗУ «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» та ст. 10 «Положення про дисциплінарні комісії Національної поліції України», затвердженого наказом МВС від 07.11.2018 №893, є зацікавленою особою в результатах службового розслідування бо, на його думку, не зміг належним чином організувати несення служби добовими нарядами Павлоградського ВП.
При цьому, як вбачається з матеріалів справи, щодо викладених обставин з приводу ОСОБА_4 , старшим інспектором СКЗ капітаном поліції ОСОБА_1 за вх. № 3927вн від 09.12.2020 подано окремий рапорт, у якому він просить виключити зі складу дисциплінарної комісії, створеної у відповідності до наказу Павлоградського ВП від 01.12.2020 №362 начальника ВМ та ІП Павлоградського ВП майора поліції ОСОБА_4 , за результатом розгляду якого окрім тверджень про те, що зазначений керівник є ініціатором організації такого службового розслідування та може бути зацікавленою особою, обставин чи інших належних та допустимих, об`єктивних фактів своїм твердженням не надав.
Відповідно до ч. 4 ст. 15 Дисциплінарного статуту, забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.
В ході службового розслідування, таких рапортів від членів дисциплінарної комісії не надходило.
За результатом розгляду рапорту старшого інспектора СКЗ капітана поліції ОСОБА_1 підстав чи обґрунтованих доказів, які б вказували на особисту зацікавленість у результатах зазначеного вище службового розслідування членом дисциплінарної комісії, начальником ВМ та ІП майором поліції ОСОБА_4 дисциплінарною комісією Павлоградського ВП ГУНП не встановлено.
Про прийняте рішення дисциплінарної комісії, старшого інспектора СКЗ Павлоградського ВП капітана поліції ОСОБА_1 повідомлено письмово за вих. № 3970вн від 11.12.2020 року.
Свою вину за фактом викладеним в рапорті ОСОБА_4 , який був зареєстрований в канцелярії Павлоградського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області від 01.12.2020 №3784вн. не визнавав, бажав об`єктивного розгляду за даним питанням.
В результаті аналізу зібраних матеріалів службового розслідування, дисциплінарною комісією Павлоградського ВП ГУНП встановлено наявність дисциплінарного проступку, порушень вимог п. 1,2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 1, пп. 2,4 ч. 3 ст. 1, ч. 1 ст. 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п. 4.3 посадової інструкції, затвердженої начальником Павлоградського ВП та зареєстрованої за вих. № 51-6928 від 14.07.2020, що виразились у неналежному виконанні обов`язків за посадою, не виконані наказу прямого керівника реалізованого через графік чергувань, затверджений відповідно до організаційно-розпорядчих актів МВС України, обґрунтованих причин щодо відсутності можливості виконати обов`язки передбачені посадовими інструкціями не довів, заходів до подолання перешкод у виконанні наказу не вжив, а самовільно прийняв рішення про не заступання до наряду відділу поліції, що у подальшому призвело до незапланованого залучення іншого поліцейського для несення служби у наряді з пропускного режиму, в діях старшого інспектора сектору кадрового забезпечення Павлоградського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 , у зв`язку із чим останнього наказом Павлоградського ВП ГУНП від 22.12.2020 року № 381 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді зауваження.
Вивчивши рапорт начальника ВМ та ІП майора поліції Петрова Д.С. (вих. № 3784вн від 01.12.2020), на який посилається капітан поліції ОСОБА_1 , та який став підставою для організації службового розслідування та призначення відповідної дисциплінарної комісії, судом встановлено, що таким рапортом було констатовано факт неприбуття позивача до наряду, передбаченого графіком чергувань поліцейських Павлоградського ВП, затвердженим у відповідності до нормативно-правових актів МВС України.
При цьому, позивачем не заперечується той факт, що 01.12.2020 року до наряду по охороні адміністративної будівлі Павлоградського ВП "ПОСТ №1", передбаченого графіком чергувань поліцейських Павлоградського ВП він не прибув та фактично відмовився заступали у чергування 01.12.2020 року., оскільки вважає такий графік незаконним.
Враховуючи встановлені у справі обставини, суд не вбачає обґрунтованих підстав та доказів, які б вказували на особисту зацікавленість у результатах зазначеного вище службового розслідування членом дисциплінарної комісії, начальником ВМ та ІП майором поліції ОСОБА_4 , а тому вважає, що підстави виключити зі складу дисциплінарної комісії, створеної у відповідності до наказу Павлоградського ВП від 01.12.2020 №362 начальника ВМ та ІП Павлоградського ВП майора поліції ОСОБА_4 були відсутні.
Пунктом 1 розділу VIII Інструкції № 440 передбачено, що організація та забезпечення пропускного режиму до адміністративного будинку органу (підрозділу) поліції покладаються на начальника цього органу (підрозділу), а контроль за здійсненням пропускного режиму - на чергову службу. З метою контролю оперативний черговий зобов`язаний:
1) провести інструктаж поліцейського, який здійснює допуск до адміністративного будинку органу (підрозділу) поліції, перевірити наявність журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених;
2) здійснювати контроль за несенням служби і веденням журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених.
З матеріалів справи встановлено, що Правила з організації пропускного режиму на територію Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області затверджено начальником Павлоградського ВП 08.05.2020 року за №51-4680.
Згідно з абз.2 п. 2 розділу II наведених Правил в Павлоградському ВП пропускний режим забезпечується працівниками поліції згідно графіку чергувань.
Відповідно до ст.91 Закону України №580 особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських:
1) службу у святкові та вихідні дні;
3) службу з нерівномірним графіком;
4) службу в нічний час.
Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.
Для поліцейських установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які готують поліцейських, - шестиденний робочий тиждень з одним вихідним днем.
Вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків.
Поліцейським, які виконували службові обов`язки у вихідні, святкові та неробочі дні, крім поліцейських, які працюють у змінному режимі, відповідний час для відпочинку в порядку компенсації надається протягом двох наступних місяців.
З наведеної норми випливає, що особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських, як службу у святкові та вихідні дні, службу позмінно, службу з нерівномірним графіком, службу в нічний час, про що відомо позивачу та ним не заперечується.
Згідно з п.п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України №580 поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Відповідно до п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, основні вимоги до поведінки поліцейського під час виконання службових обов`язків це неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.
При цьому, пунктом 4.3 доданих до суду посадових інструкцій старшого інспектора СКЗ Павлоградського ВП капітана поліції ОСОБА_1 затверджених за вих. № 51-6928 від 14.07.2020, передбачено, що старший інспектор сектору кадрового забезпечення несе відповідальність за невиконання або неналежне виконання вимог внутрішніх нормативних документів та законних розпоряджень керівництва.
Так, ухвалою суду від 19.04.2021 року в судове засідання, яке було призначено на 13.05.2021 року викликано в якості свідків: ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 .
В судове засідання 13.05.2021 року з`явився лише свідок ОСОБА_5 .
Свідок ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилася, направила на адресу суду клопотання про розгляд справи без її участі.
Свідок ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, жодних клопотань від нього до суду не надходило, причини неявки до суду свідок не повідомив.
В судовому засіданні 13.05.2021 року судом було поставлено питання щодо оголошення перерви задля повторного виклику свідків, які не з`явилися та забезпечення їх явки.
Позивач та представник відповідача 1 заперечували щодо оголошення перерви в судовому засіданні та щодо обов`язкової явки свідків, просили продовжувати розгляд справи по суті заявлених позовних вимог задля дотримання строків розгляду справи.
Позивач окремо зауважив та просив суд у зв`язку з тим, що свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_4 не з`явилися, не приймати до уваги їх пояснення, які вони надавали під час службового розслідування та які містяться в матеріалах справи.
Відповідач 1 зауважив, що додатково викликати в якості свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_4 не має потреби, оскільки їх пояснення містяться в матеріалах службового розслідування.
Так, в судовому засіданні 13.05.2021 року було допитано в якості свідка ОСОБА_5 , який повідомив, що з позивачем він є колегами та зазначив, що в Павлоградському районному відділі сталася така практика щодо залучення співробітників не за службовими обов`язками. Працівники кадрового забезпечення не можуть бути задіяні до охорони будівель. Зазначив, що накази надаються не під підпис працівникам. Графіки чергувань та коло суб`єктів не затверджуються. Повідомив, що сам перебував в таких нарядах щодо охорони будівель, до яких було залучено і позивача. Також повідомив, що позивач не заступив до наряду, а був на своєму робочому місці та займався своїми службовими обов`язками, а саме кадровими питаннями. На питання представника відповідача 1 зазначив, що 01.12.2020 не пам`ятає де перебував, оскільки це було давно. Також вказав, що позивач повідомив його про рапорт і він вважає не законним задіяння працівників до таких нарядів.
Також в судовому засіданні 13.05.2021 року було оглянуто диск, залучений позивачем до матеріалів справи, на якому було три відеофайли, з яких вбачається намагання певних осіб ознайомити позивача з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. При цьому з оглянутого відео неможливо встановити чи ознайомили позивача з наказом чи ні.
Щодо доводів позивача про протиправність та незаконність графіків чергування, суд зазначає, що в матеріалах справи відсутні документи, які б підтверджували вище вказані твердження позивача. На момент, коли позивач повинен був заступити до наряду графік чергувань не був скасований та був чинний. Окрім того, в судовому засіданні свідок ОСОБА_16 зазначив про те, що перебував в таких саме нарядах щодо охорони будівель, до яких було залучено і позивача, хоча і не погоджувався з такими нарядами та графіком чергувань.
Щодо пояснень ОСОБА_7 , які містяться в матеріалах справи, в частині того, що ОСОБА_1 останнім часом ігнорує вказівки керівництва, до виконання службових обов`язків ставиться безвідповідально, порушує терміни виконання наданих доручень, то такі факти не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи та не підтверджені жодними доказами.
Дослідивши матеріали справи, беручи до уваги пояснення надані посадовими особами відповідача-2 та позивачем під час службового розслідування, а також під час розгляду справи в суді, допитавши свідка, суд дійшов висновку про підтвердження факту того, що старший інспектор СКЗ капітан поліції ОСОБА_1 30.11.2020 дізнався про унесення його до графіку чергувань, яким передбачалось залучити такого поліцейського на чергування до пропускного режиму адміністративного будинку Павлоградського ВП 01.12.2020, що ним не заперечується, вважаючи графік протиправним, повідомив про це безпосередньому керівництву, однак дозволу на невиконання такого рішення керівництвом відділу поліції від свого безпосереднього керівництва не отримав, прямому керівникові про неможливість виконання такого наказу не доповів, а самовільно прийняв рішення про не заступання до чергування.
Отже, старшим інспектором СКЗ капітаном поліції ОСОБА_1 не виконано наказу керівника реалізованого через графік чергувань, який затверджено відповідно до організаційно-розпорядчих актів МВС України, обґрунтованих причин щодо відсутності можливості виконати обов`язки передбачені посадовими інструкціями не довів, заходів до подолання перешкод у виконанні наказу не вжив, а самовільно прийняв рішення про не заступання до наряду відділу поліції, що у подальшому призвело до незапланованого залучення іншого поліцейського для несення служби у наряді з пропускного режиму.
На підставі встановлених у справі обставин та зазначених норм чинного законодавства, суд вважає, що дисциплінарна комісія Павлоградського ВП прийшла до вірних висновків про наявність дисциплінарного проступку в діях позивача, а саме: порушень вимог п. 1,2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 1, пп. 2,4 ч. 3 ст. 1, ч. 1 ст. 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п. 4.3 посадової інструкції, затвердженої начальником Павлоградського ВП та зареєстрованої за вих. № 51-6928 від 14.07.2020, що виразились у неналежному виконанні обов`язків за посадою, не виконані наказу прямого керівника реалізованого через графік чергувань, затверджений відповідно до організаційно-розпорядчих актів МВС України, обґрунтованих причин щодо відсутності можливості виконати обов`язки передбачені посадовими інструкціями не довів, заходів до подолання перешкод у виконанні наказу не вжив, а самовільно прийняв рішення про не заступання до наряду відділу поліції, що у подальшому призвело до незапланованого залучення іншого поліцейського для несення служби у наряді з пропускного режиму, у зв`язку із чим останнього наказом Павлоградського ВП ГУНП від 22.12.2020 року № 381 було правомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді зауваження.
Також суд враховує те, що відповідно до положень ст. 19 Дисциплінарного статуту начальником Павлоградського ВП, при визначенні виду дисциплінарного стягнення ОСОБА_1 , було враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини (позивач у поясненнях визнав не виконання наказу прямого керівника реалізованого через графік чергувань та відмову заступати у чергування), його ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.
Крім того, дисциплінарною комісією Павлоградського ВП було враховано службову характеристику ОСОБА_17 , яка долучена до матеріалів службового розслідування, згідно якої останній до виконання своїх службових обов`язків ставиться з неналежною відповідальністю, поставлені завдання виконує, однак не завжди якісно та у встановлені строки.
Таким чином до позивача було застосовано найменш суворе із дисциплінарних стягнень, а саме зауваження.
З огляду на вищевикладене, суд прийшов до висновку, що накази керівника Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції Брандиса О.В. від 01.12.2020 №362 "Про початок проведення службового розслідування" та від 22.12.2020 №381 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого інспектора СКЗ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 " були видані на підставі та у межах наданих відповідачу-2 повноважень, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, неупереджено, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації, пропорційно та своєчасно, з урахуваннях усіх обставин справи, а тому вони є правомірними та підстави для їх скасування відсутні.
Інші доводи учасників справи не є юридично значимими та не впливають на висновки суду.
Окрім того, що згідно з п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з ч.1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Позивачем не доведено ті обставини, на яких ґрунтуються його позовні вимоги.
В свою чергу, відповідачі належним чином довели правомірність прийняття наказів керівника Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції Брандиса О.В. від 01.12.2020 №362 "Про початок проведення службового розслідування" та від 22.12.2020 №381 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого інспектора СКЗ Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 " та відсутність правових підстав для їх скасування.
За наведених обставин, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, що оскільки позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню, підстави для стягнення з відповідачів судового збору відсутні.
Керуючись ст.ст.2, 9, 72, 77, 241, 243-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено та підписано 31.05.2021 р.

Суддя О.М. Неклеса