Справа № 640/11690/19
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2021-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 березня 2021 року м. Київ № 640/11690/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Мазур А.С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу:

за позовомДепартаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
до третя особа: Державної архітектурно-будівельної інспекції України Павленко Володимир Іванович
про визнання протиправним та скасування рішення від 01.04.2019

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся Департамент містобудування і архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа: ОСОБА_1 , в якому просив суд: скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Герасименко Т.В. від 01.04.2019 про скасування дії будівельного паспорта від 21.12.2018 №761/18/012/010-18 на будівництво садового будинку на АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 09.07.2019 позовну заяву Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повернуто.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.12.2019 задоволено апеляційну скаргу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.07.2019 скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою від 17.01.2020 суд залишив позовну заяву Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) без руху, встановивши строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 13.03.2020 відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд якої здійснюватиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Позовні вимоги вмотивовано тим, що висновок головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві осіб Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві (далі також - Департамент ДАБІ), який проводив планову перевірку позивача, про порушення законодавства при видачі будівельного паспорта від 21.12.2018 №761/18/012/010-18 на будівництво садового будинку на АДРЕСА_1 , є необґрунтованим. Окрім того, Департаментом ДАБІ недотримано вимоги законодавства щодо оформлення належним чином наслідків вказаної планової перевірки, зокрема, прийняттю оскаржуваного рішення повинно було передувати складення Департаментом ДАБІ протоколу про виявлене правопорушення, а потім припису про його усунення та не оприлюднено оскаржуване рішення на офіційному сайті Держархбудінспекції.

Відповідач та третя особа правом на подання відзиву та заперечень проти позовних вимог не скористалися, у зв`язку з чим, суд розглядає справу за наявними в ній матеріалами, згідно вимог ч. 6 ст. 162 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ознайомившись із матеріалами справи, суд встановив, що ОСОБА_1 володіє земельною ділянкою на праві приватної власності на АДРЕСА_1 , що підтверджується:

- договором дарування земельної ділянки від 18.04.2016, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Леонтьєвим Г.О. та зареєстрованим в реєстрі за №446, площа земельної ділянки 0,0585 га (кадастровий номер :91:493:0014), цільове призначення: для ведення особистого підсобного господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби;

- витягом із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна (інформаційна довідка від 20.12.2017 №108287227, номер запису про право власності 14205872, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 85).

За заявою ОСОБА_1 Департамент видав йому будівельний паспорт від 21.12.2018 №761/18/012/010-18 на будівництво садового будинку на АДРЕСА_1 .

У 2019 році головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві (далі також - Департамент ДАБІ) Герасименко Т.О. проведено планову перевірку дотримання Департаментом вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За наслідками указаної перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 01.04.2019, в пункті 5 розділу «Видача будівельних паспортів забудови земельної ділянки» якого встановлено, що Департамент видав замовнику будівництва - гр. ОСОБА_1 будівельний паспорт від 21.12.2018 №761/18/012/010-18 на будівництво садового будинку на АДРЕСА_2 . Відповідно до договору дарування земельної ділянки від 18.04.2016 №446, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Леонтьєвим Г.О., цільове призначення: для ведення особистого підсобного господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби. Відповідно до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затвердженого рішення Київської міської ради від 28.03.2002 №370/1804, функціональне призначення земельної ділянки - територія садибної забудови (на розрахунковий період). Отже, наміри забудови земельної ділянки не відповідають вимогам містобудівної документації на місцевому рівні. Таким чином, Департаментом порушено пункти 2.3 та 2.4 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 №103 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.02.2013 №66 та від 14.08.2018 №212), оскільки невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для відмови у наданні будівельного паспорта.

На підставі указаного акта названим вище головним інспектором Департаменту ДАБІ видано рішення від 01.04.2019 №055/3275 про скасування дії будівельного паспорта від 21.12.2018 №761/18/012/010-18 на будівництво садового будинку на вул. Лінія, 10, діл.47 (с/т «Більшовик») у Подільському районі м. Києва.

Оцінюючи таке рішення, суд виходить із наступного.

Частина перша статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 передбачає, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва.

Положення частини першої статті 27 вказаного Закону закріплюють, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Вказану норму також дублює пункт 1.2 Розділу І Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 05.07.2011 №103, в редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.02.2013 №66 (далі по тексту - Порядок).

З наведених вище положень законодавства вбачається, що факту забудови земельної ділянки передує факт отримання будівельного паспорта.

Так, відповідно до частини третьої 3 статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно із пунктом 1.4 Розділу ІІ Порядку розроблення будівельного паспорта здійснюється:

- в межах населених пунктів - відповідно до наявної містобудівної документації на місцевому рівні;

- за межами населених пунктів - відповідно до детальних планів територій та планувальних рішень проектів садівницьких та дачних товариств.

Пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього, згідно із пунктом 2.4 Розділу ІІ Порядку, повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Зі змісту пункту 2.3 Розділу ІІ Порядку вбачається, що уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Тобто, однією із підстав для видачі будівельного паспорту є відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Відповідно до пунктів 1.2, 1.3 Порядку будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Відповідно до пункту 3.38* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» території дачних і садівницьких товариств і об`єднань в залежності від їх розміщення розділяються на дачні і садівницькі поселення та райони. Дачні і садівницькі поселення розміщуються за межами населених пунктів.

Дачні і садівницькі райони - це переважно існуючі території дачних і садових товариств, що розташовані в межах існуючих населених пунктів або безпосередньо прилягають до них і можуть бути адміністративно приєднані до території існуючого населеного пункту.

Відповідно до частини третьої статті 35 Земельного кодексу України земельні ділянки, призначені для садівництва, можуть використовуватись для закладання багаторічних плодових насаджень, вирощування сільськогосподарських культур, а також для зведення необхідних будинків, господарських споруд тощо.

Так, перевіркою, проведеною Департаментом ДАБІ, встановлено, що Департамент видав замовнику будівництва - гр. ОСОБА_1 будівельний паспорт від 21.12.2018 №761/18/012/010-18на будівництво садового будинку на АДРЕСА_2 . Відповідно до договору дарування земельної ділянки від 18.04.2016 №446, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Леонтьєвим Г.О., цільове призначення: для ведення особистого підсобного господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби. Відповідно до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затвердженого рішення Київської міської ради від 28.03.2002 №370/1804, функціональне призначення земельної ділянки - територія садибної забудови (на розрахунковий період).

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Проте, відповідачем, на якого покладено тягар доказування в адміністративному процесі, не надано доказів на підтвердження наявності правових підстав для скасування дії будівельного паспорту.

При цьому відповідно до Державного класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000, затвердженого наказом Держстандарту України від 17.08.2000 №507, передбачено класифікацію будівель та споруд. Зокрема, під кодом 1110 зазначено одноквартирні будинки. У свою чергу, клас одноквартирних будинків включає, зокрема, садові будинки.

Відповідно до пункту 6.7 ДБН Б.1.1-22:2017 «Склад та зміст плану зонування території житлові зони Ж (зони житлової забудови)» до житлових зон відносяться території, що призначаються для розташування житлових будинків, споруд для зберігання індивідуальних транспортних засобів, окремих вбудованих чи прибудованих об`єктів соціального і культурно-побутового обслуговування населення та інших об`єктів, що не потребують встановлення санітарно-захисних зон та не створюють негативного впливу на навколишнє середовище.

Житлові зони призначені для забудови житловими будинками різних типів і поверховості в залежності від місця розташування і характеру забудови території населеного пункту. Житлові зони формуються на території існуючої селищної забудови населеного пункту та в районах, передбачених містобудівною документацією під нову житлову забудову.

Садибна забудова Ж-1 (зона садибної забудови). Призначається для розташування одноквартирних житлових будинків до 4 поверхів (включно з мансардним поверхом) із земельними ділянками або зблокованих житлових будинків на сусідніх земельних ділянках.

Матеріалами справи підтверджено, що будівельний паспорт видано ОСОБА_1 на будівництво садового будинку на земельній ділянці, яка відповідно до даних містобудівного кадастру відноситься до житлової зони Ж-1, код об`єкта 1110.

Частинами другою та четвертою статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Таким чином, розміщення садового будинку, як окремого житлового будинку в зоні Ж-1, не порушує встановлених норм законодавства та відповідає вимогам містобудівної документації.

Отже, всупереч висновку Департаменту ДАБІ, позивачем при виданні ОСОБА_1 будівельного паспорта від 21.12.2018 №761/18/012/010-18 на будівництво садового будинку на АДРЕСА_1 не допущено порушення вимог законодавства.

Відповідно до статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи влади не можуть втручатися у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

Стаття 8 Конвенції по суті має захищати особу від свавільного втручання суб`єкта владних повноважень у здійснення ним своїх прав.

Згідно з частиною другою статті 8 Конвенції таке втручання має бути «передбачено законом» і виправдане необхідністю досягнення законної мети чи цілі (рішення Європейського суду з прав людини від 23.03.2006 у справі «Вітело проти Італії» скарга №77962/01).

Суд зазначає, що в даному випадку Департаментом ДАБІ внаслідок скасування дії будівельного паспорта не досягнуто законної мети - забезпечення дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Щодо того чи являлося таке втручання «необхідним у демократичному суспільстві» суд зазначає, що компетентним органом державної влади - позивачем - видано будівельний паспорт на вказаний об`єкт будівництва, а третьою особою, відповідно, було подано повідомлення про початок будівельних робіт. На думку суду, Департаментом ДАБІ як суб`єктом владних повноважень не було дотримано принципу обґрунтованості, розсудливості, добросовісності, пропорційності, що, в свою чергу, є підставою для визнання оскаржуваного рішення протиправним і його скасування.

Крім того, суд зазначає, що під час проведення перевірки Департаментом ДАБІ порушено вимоги статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки положеннями пункту 6 частини четвертої статті 41-1 визначено, що, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Проте, відповідачем не надано доказів складення Департаментом ДАБІ згаданого протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення під час скасування дії вищевказаного будівельного паспорта.

З урахуванням викладеного суд вважає, що позивачем правомірно видано ОСОБА_1 будівельний паспорт від 21.12.2018 №761/18/012/010-18 на будівництво садового будинку на АДРЕСА_2 , тому оскаржуване рішення Департаменту ДАБІ від 01.04.2019 №055/3275 про скасування дії згаданого будівельного паспорту не відповідає вимогам та принципам, передбаченим у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки прийняте необґрунтовано, та без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення. Відтак, вимога позивача про визнання цього рішення протиправним та його скасування є обґрунтованою та підлягає задоволенню судом.

Положеннями статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судові витрати згідно вимог ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 2,5, 9, 14, 72-77, 90, 139, 229, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32, ) задовольнити.

Визнати протиправним і скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноваженого органу з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Герасименко Т.О. від 01.04..2019 №055/3275 про скасування дії будівельного паспорта від 21.12.2018 №761/18/012/010-18 на будівництво садового будинку на АДРЕСА_1 , виданого ОСОБА_1 .

Рішення суду, відповідно до частини першої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя А.С. Мазур