Справа № 753/8805/21
Суддя: Трусова Т. О.
Дата ухвалення: 2021-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8805/21
провадження № 2-а/753/244/21
У Х В А Л А

"12" травня 2021 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Трусова Т.О., вивчивши адміністративний позов ОСОБА_1 до командира роти Управління патрульної поліції у м. Києві Дівілова Олександра Олександровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі,

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2021 р. ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до командира роти Управління патрульної поліції у м. Києві Дівілова Олександра Олександровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

Вивчивши позовну заяву, суддя дійшов висновку, що її подано без додержання вимог, викладених у ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України), оскільки до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач як на підставу для несплати судового збору послався на положення ч. 4 ст. 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), відповідно до яких особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Проте ці доводи відповідача суд відхиляє як такі, що не ґрунтуються на законі, оскільки з набранням чинності Законом України «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI) за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж - судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено вказаним Законом.

Жодних пільг за подачу адміністративних позовів з приводу оскарження дій або бездіяльності у справах про притягнення до адміністративної відповідальності Закон № 3674-VI не передбачає.

Такий правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 № 543/775/17.

За приписами пункту 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим у вищевказаній постанові Верховного Суду зазначено, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже подана позивачем позовна заява підлягає оплаті судовим збором в розмірі 454 грн.

Окрім того, суд вважає за необхідне звернути увагу позивача на таке.

Термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Згідно зі ст. 213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Так, розгляд справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені ч. 2 ст. 122 КУпАП, відноситься до компетенції органів Національної поліції. Працівники органів поліції, які мають спеціальні звання поліції мають накладати адміністративні стягнення та розглядають справи про адміністративні правопорушення від імені цих органів.

Отже, відповідні працівники органів поліції не є самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 122 КУпАП.

Аналогічна правова позиція у подібних правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 26.12.2019 по справі № 724/716/16-а.

Незважаючи на те, що за правилами адміністративного судочинства суд має можливість замінити неналежного відповідача під час розгляду справи, така заміна може здійснюватися виключно за згодою позивача (ст. 48 КАС України), а відтак заявлення позову до неналежного відповідача призводить до ускладнення розгляду справи.

Відповідно до положень статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтею 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до командира роти Управління патрульної поліції у м. Києві Дівілова Олександра Олександровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання копії даної ухвали, роз`яснивши, що в разі їх неусунення у встановлений строк позовна заява буде повернута.

Суддя: