Справа № 440/1836/21
Суддя: С.О. Удовіченко
Дата ухвалення: 2021-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2021 року м. ПолтаваСправа № 440/1836/21

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Удовіченка С.О.,

за участю:

помічника голови суду - Сендецької В.О.,

представника позивача Намінаса О.В.,

представника відповідача Дудника В.І.,

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат" до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування картки відмови та рішення, -

В С Т А Н О В И В:

05 березня 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат" звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Дніпровської митниці Держмитслужби в якому просить:

- визнати протиправним і скасування рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 04 вересня 2020 року № UA110000/2020/000308/2,

- визнати протиправним і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації від 04 вересня 2020 року № UA110380/2020/00089.

В обгрунтування позовної заяви позивач вказував на протиправність та безпідставність оскаржуваних рішень. Стверджував, що позивачем подано усі необхідні і достатні документи для підтвердження митної вартості при здійснені митного оформлення, які давали можливість відповідачу встановити дійсну митну вартість товару за ціною договору. Відповідачем в оскаржуваному рішенні та картці відмови не вказано на обставини, які обумовили виникнення у митного органу обгрунтованих сумнівів відносно не підтвердження чи невизначеності кількісних, вартісних і достовірних елементів митної вартості або відсутності хоча б однієї із складових, яка є обов`язковою при обчисленні такої вартості.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 09 березня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження.

29 березня 2021 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшов відзив Дніпровської митниці Держмитслужби на позов. У відзиві відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував, вказуючи на правомірність оскаржуваних рішень. Стверджував, що в поданих для митного оформлення товару документах містяться розбіжності, а тому неможливо встановити дійсну митну вартість товару. Вказував, що обов`язок доведення ціни товару лежить на декларанті, і саме декларант має довести, що ним правильно здійснено розрахунки митної вартості, обрано метод визначення митної вартості товарів (т.1 а.с. 127-135).

01 квітня 2021 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшло клопотання ТОВ "Єристівський ГЗК" про проведення розгляду справи в режимі відеоконференції (т.1 а.с. 160).

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 01 квітня 2021 року призначено проводити розгляд справи в режимі відеоконференції.

09 квітня 2021 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшла відповідь ТОВ "Єристівський ГЗК" на відзив. У відповіді на відзив позивач вказував на допущені Дніпровською митницею Держмитслужби порушення при визначенні митної вартості товару. Крім того, стверджував, що при здійсненні митного оформлення товару у позивача були наявні усі необхідні та достатні документи для визначення митної вартості товару (т.1 а.с. 166-167).

14 квітня 2021 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшли заперечення Дніпровською митницею Держмитслужби на відповідь на відзив. У запереченнях відповідач вказував, що позивачем не у повній мірі надано документи, які підтверджують митну вартість товару. Стверджував, що рівень задекларованої митної вартості товару значно нижчий за рівень митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких здійснено (т.1 а.с. 177-183).

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 06 травня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.

Представник позивача у судовому засіданні наполягав на правомірності вимог та задоволенні позову.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечував.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини справи та відповідні правовідносини.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат" () зареєстроване як юридична особа 03 лютого 2021 року, номер запису 031000802 (т.1 а.с. 11).

02 грудня 2018 року між ТОВ "Єристівський ГЗК" (Покупець) та "Marubeni Corporation", Японія (Продавець) укладено довгостроковий Контракт №Y-28008 (т.1 а.с. 12-18).

За умовами Контракту продавець продає, а покупець купує шини для кар`єрної техніки на умовах поставки, оплати, за ціною і в кількості відповідно до додатків до Контракту.

Згідно Доповнення № 2 від 26 грудня до Контракту №Y-28008 від 02 грудня 2018 року поставка шин здійснюється на умовах FOB Moji, Японія (т.1 а.с. 27).

01 червня 2020 року між ТОВ "Єристівський ГЗК" та "Marubeni Corporation", Японія підписано Доповнення № 9 до Контракту №Y-28008 від 02 грудня 2018 року, згідно якого продавець і покупець узгодили поставку товару на друге півріччя 2020 року та узгодили кількість, вартість, та строки поставки згідно Додатком № 1 до Доповнення №9. Інші умови та положення, які зазначені в Контракті №Y-28008 від 02 грудня 2018 року залишаються в силі та без змін (т.1 а.с. 44-45).

03 вересня 2020 року декларантом подано електронну митну декларацію ІМ40 ДЕ № UA110380/2020/001437 з метою митного оформлення поставки товару: "Шини гумові, нові, для використання на будівельних, гірничих або промислових транспортних засобах і машинах: шина "FIRESTONE" BRAND Jff-The-Road Tires 53.5/85-57 76PR SDT (L5) TL - 2 шт. Шини призначені для фронтального колісного навантажувача "Caterpillar 994H", мають зверхглибокий скальний протектор для кам`янистого грунту" (т.1 а.с. 136-137).

До митної декларації додано такі документи: контракт № Y-28008 від 02 грудня 2018 року, доповнення № 9 від 01 червня 2020 року, додаток № 1 до доповнення № 9, інвойс № від 29 липня 2020 року, рахунок № від 29 липня 2020 року, договір № 600/50110 від 12 грудня 2018 року з додатковою угодою №4, інвойс BANM0000106 від 26 серпня 2020 року, довідка № 2608/2020 від 26 серпня 2020 року, лист №2608/2020-1 від 26 серпня 2020 року, лист № 1271/4670 від 04 вересня 2020 року, платіжне доручення № 361 від 26 серпня 2020 року, експертний висновок № П-123 від 04 вересня 2020 року, лист продавця б/н (цінова пропозиція), лист продавця № 0409-01 від 19 травня 2020 року, лист № 1272/4670 від 04 вересня 2020 року, CMR № 085485 (т.1 12-18, 44, 45, 51, 52, 54-59, 67, 68, 69, 70, 117, 72-74, 75-78, 79, 80, 142).

04 вересня 2020 року Дніпровською митницею Держмитслужби прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA110000/2020/000308/2, згідно з яким розрахована декларантом митна вартість товару у МД UA110380/2020/111437 у сумі 67713,16 дол. США (1871781,34 грн), скоригована і визначена в сумі 2567,85 дол. США (т.1 а.с. 81).

У графі 33 рішення "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" зазначено: "У зв`язку з технічними причинами, графа 33 рішення про коригування митної вартості, направляється окремим повідомленням".

Згідно повідомлення № 48029 у відповідності до статті 337 Митного кодексу України при проведенні перевірки документів, які у підтвердження заявленої митної вартості товарів, виявлено наступне: "... Поставка товару здійснюється згідно додатку № 1 до доповнення № 9 до контракту № Y-28008 від 02 грудня 2018 року на умовах поставки FOB Savannah USA. На підставі Правил використання внутрішніх та міжнародних торгових термінів Інкотермс 2010, які були прийняті Міжнародною торговою палатою, та чинні з 01 січня 2011 року, умови поставки FOB "франко борт" означають, що продавець здійснив поставку, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту всі витрати (у тому числі транспортування вантажу морем до місця призначення) і ризики втрати або пошкодження товару покладаються на покупця. За умовами терміну FOB на продавця покладаються обов`язки з митного очищення товару для експорту і всі витрати до перетину товаром поручнів борта судна в порту країни-експортера, а також витрати із завантаження товарів на судно. Декларантом до митного оформлення надано транспортно-експедиційний договір № 600/50110 від 12 грудня 2018 року, відповідно до пункту 1.2 даного договору перелік виконаних робіт (послуг) зазначається в заявці додатку, яка є невід`ємною частиною даного договору. Надано заявку-додаток № 21 до договору про транспортно-експедиційне обслуговування № 600/50110 від 12 грудня 2018 року, відповідно до якої зазначається ставка за експедиторські послуги по даній поставці, та перелік послуг, які відповідають даній ставці. Дана ставка включає в себе морський фрахт, вивантаження, експедиційні послуги, послуги на перевантаження, доставку в Горішні Плавні. У відповідності до листа перевізника № 0109/2188-20 ОДВ від 01 вересня 2020 року на шляху прямування контейнера здійснювалося перевантаження. Згідно наданого рахунку на транспортно-експедиційні послуги № BANM0000106 від 26 серпня 2020 року наявний лише морський фрахт та транспортно-експедиційне обслуговування на території України, а послуги на перевантаження, вивантаження відсутні, що унеможливлює проведення обчислення повноти включення транспортної складової при формуванні заявленої декларантом ціни товару. Згідно пункту 5.2 транспортно-експедиційний договір № 600/20110 від 12 грудня 2018 року, оплата здійснюється на протязі трьох робочих днів після виставлення рахунку. Надано платіжне доручення про оплату транспортно-експедиційних послуг № 361 від 26 серпня 2020 року, але без відміток банку, тому не відомо здійснювалась оплата чи ні. Надано договір № Y-28008 від 02 грудня 2018 року та додатки до нього, відповідно до пункту 2.2 даного договору ціна на товар , який поставляється по даному договору буде узгоджуватись між продавцем та покупцем додатково, два рази на рік, в листопада - на першу половину наступного календарного року поставки та в травні на другу половину поточного року поставки, у відповідності з додатком № 2 до даного договору. Додаток № 2 та додаткова угода від травня місяця згідно якої переглядається та формується ціна не подані до митної декларації №UA110380/2020/001437 від 03 вересня 2020 року по якій здійснюється поставка. Враховуючи вищевикладене, не можливо перевірити яким чином сформована ціна на даний товар. Наданий декларантом висновок про вартість товару Кременчуцького відділення Полтавської торгово-промислової палати від 04 вересня 2020 року № П-123. Дослідження експерта грунтується на товаросупровідних документів виробника, надані імпортером як замовником експертизи. Експертом застосовано порівняльний підхід, що передбачає аналіз цін продажу/пропонування подібного товару з відповідним коригуванням відмінностей між об`єктами порівняння та оцінки. Разом з тим, даний висновок не містить цін пропозицій продукції даних виробників походження США. Враховуючи вищезазначене, експертом не додержано вимог здійснення порівняльного підходу. Відповідно до листа продавця № 0409-01 від 19 травня 2020 року цінова пропозиція без номера від 19 травня 2020 року, щодо вартості шин на друге півріччя 2020 року є прайс-листом для ТОВ "Єристівський ГЗК". Зазначений прайс-лист містить відомості щодо вартості товарів, які зазначені в додатку № 1 до доповнення № 9 від 01 червня 2020 року, що свідчить про суб`єктивний характер зазначеного документа та суперечить суті прайс-листа як комерційної пропозиції продавця необмеженій кількості потенційних покупців та наявність знижок або дисконту на оцінювані товари. Електронним повідомленням від 04 вересня 2020 року № 1272/4670 декларантом заявлено про неможливість подання додаткових документів. На підставі пункту 5 статті 55 МКУ в рамках проведення консультацій з метою обгрунтування вибору методу визначення митної вартості та за результатами розгляду наявних документів, митним органом застосовано другорядний метод визначення митної вартості - 2-а - метод за ціною договору щодо ідентичних товарів відповідно до наявної у митному органі інформації щодо вартості оцінюваного товару, раніше ввезеного, відповідно до положень статті 59 МКУ визначена митна вартість товару грунтується на раніше визнаній митній вартості відповідно до рівня вартості ЕМД від 05 травня 2020 року №UA110380/2020/000736 - 33856,582 доларів США за штуку" (т.1 а.с. 83-85).

Також Дніпровською митницею Держмитслужби складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110380/2020/00089, якою відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів за митною декларацією № UA110380.2020.001437 від 03 вересня 2020 року з причин порушення вимог статті 52 Митного кодексу України в частині заявлення митної вартості товару (т.1 а.с. 86-87).

Позивач, не погодившись із рішенням про коригування митної вартості товарів № UA110000/2020/000308/2 від 04 вересня 2020 року та карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110380/2020/00089, звернувся до суду із вказаним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною третьою статті 7 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року № 4495-VI (надалі МКУ) засади митної справи, зокрема, правовий статус митних органів, митна територія та митний кордон України, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, митні режими та умови їх застосування, заборони та/або обмеження щодо ввезення в Україну, вивезення з України та переміщення через територію України транзитом окремих видів товарів, умови та порядок справляння митних платежів, митні пільги, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Відповідно до частини першої статті 3 МКУ при здійсненні митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, застосовуються виключно норми законів України та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, чинні на день прийняття митної декларації митним органом України.

За змістом статті 318 МКУ митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Частинами першою та другою статті 54 МКУ передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до частини третьої статті 54 МКУ за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частиною шостою статті 54 МКУ визначено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Згідно з частиною першою статті 55 МКУ рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

За приписами частини другої статті 55 МКУ прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Статтею 49 МКУ визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини першої статті 53 МКУ у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

За змістом частини другої статті 53 МКУ документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно з частиною третьої статті 53 МКУ у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частиною шостою статті 53 МКУ передбачено, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Статтею 57 МКУ визначено перелік методів визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту та порядок їх застосування.

Так, відповідно до частини першої статті 57 МКУ визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Відповідно до положень частини другої - восьмої статті 57 МКУ основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосування другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

За приписами частини другої статті 58 МКУ метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четвертої статті 58 МКУ).

Згідно з частиною десятою статті 58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем:

а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів;

б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами;

в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів;

б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів;

в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо);

г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально (частина двадцять перша статті 58 МКУ)

Статтею 64 МКУ передбачено, що у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі:

1) ціни товарів українського походження на внутрішньому ринку України;

2) системи, яка передбачає прийняття для митних цілей вищої з двох альтернативних вартостей;

3) ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера;

4) вартості виробництва, іншої, ніж обчислена вартість, визначена для ідентичних або подібних (аналогічних) товарів відповідно до положень статті 63 цього Кодексу;

5) ціни товарів, що поставляються з країни-експортера до третіх країн;

6) мінімальної митної вартості;

7) довільної чи фіктивної вартості.

У разі якщо ця стаття застосовується митним органом, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов`язаний письмово поінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються в спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може відбуватися тільки в разі наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснене, тощо. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Аналогічний правовий висновок викладено, зокрема, у постановах Верховного Суду від 27 березня 2020 року у справі № 540/2605/18 (провадження № К/9901/24076/19), від 7 травня 2020 у справі № 826/10527/17, від 02 липня 2020 року у справі № 803/916/17 (провадження № К/9901/1137/17).

Суд акцентує увагу на тому, що основним методом визначення митної вартості товарів є перший метод (за ціною договору). Митний орган вправі застосувати резервний метод 2ґ, якщо за умови наявності у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості декларант додаткових документів не надав, а надані документи не дають можливості для застосування першого методу, і відповідно до приписів Митного кодексу України була проведена процедура консультацій, під час якої встановлена неможливість застосування другорядних 2а, 2б, 2в, 2г методів визначення митної вартості з наведенням належного обґрунтування неможливості їх застосування.

Відповідно до Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 598, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 1 червня 2012 року за № 883/21195 (далі - Правила № 598), рішення заповнюється посадовою особою митного органу, що здійснює контроль правильності визначення митної вартості товарів, в електронному вигляді за затвердженою цим наказом формою (п. 1.3.). При поданні митної декларації на паперовому носії Рішення друкується у двох примірниках. Один примірник видається або надсилається поштою декларанту, другий - з відміткою декларанта про отримання або повідомлення про вручення залишається у справах митного органу. При електронному декларуванні посадова особа митного органу надсилає декларанту засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення, у складі якого прийняте Рішення (пункт 1.4).

У графі 33 "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі: неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу); невірно проведений розрахунок митної вартості; невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу ІІІ Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. У графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі (пункту 2.2 Правил № 598).

Відповідно пункту 2.3 Правил № 598 рішення на паперовому носії підписується посадовою особою підрозділу митного органу, яка його прийняла, із зазначенням посади, дати, ініціалів і прізвища та скріплюється відтиском особистої номерної печатки або відповідного штампа. У порядку, передбаченому Кодексом, для електронного декларування Рішення надсилається декларанту або уповноваженій ним особі у формі електронного документа.

У графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів № UA110000/2020/000308/2 від 04 вересня 2020 року "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" вказано, що у зв`язку із технічними причинами вміст графи 33 буде направлено додатковим повідомленням.

Суд наголошує, що чинним законодавством не передбачена можливість викладення окремих частин рішення про коригування митної вартості у додаткових повідомленнях. Відтак, суд дійшов висновку, що рішення про коригування митної вартості товарів № UA110000/2020/000308/2 від 04 вересня 2020 року в частині графи 33 викладено відповідачем не у спосіб, встановлений законодавством.

Згідно повідомлення № 48029 випливає, що підставами для коригування митної вартості за резервним методом слугувало наступне:

1) Декларантом до митного оформлення надано транспортно-експедиційний договір № 600/50110 від 12 грудня 2018 року, відповідно до пункту 1.2 даного договору перелік виконаних робіт (послуг) зазначається в заявці додатку, яка є невід`ємною частиною даного договору. Надано заявку-додаток № 21 до договору про транспортно-експедиційне обслуговування № 600/50110 від 12 грудня 2018 року, відповідно до якої зазначається ставка за експедиторські послуги по даній поставці, та перелік послуг, які відповідають даній ставці. Дана ставка включає в себе морський фрахт, вивантаження, експедиційні послуги, послуги на перевантаження, доставку в Горішні Плавні. У відповідності до листа перевізника № 0109/2188-20 ОДВ від 01 вересня 2020 року на шляху прямування контейнера здійснювалося перевантаження. Згідно наданого рахунку на транспортно-експедиційні послуги № BANM0000106 від 26 серпня 2020 року наявний лише морський фрахт та транспортно-експедиційне обслуговування на території України, а послуги на перевантаження, вивантаження відсутні, що унеможливлює проведення обчислення повноти включення транспортної складової при формуванні заявленої декларантом ціни товару. Згідно пункту 5.2 транспортно-експедиційний договір № 600/20110 від 12 грудня 2018 року, оплата здійснюється на протязі трьох робочих днів після виставлення рахунку.

2) Платіжне доручення про оплату транспортно-експедиційних послуг № 361 від 26 серпня 2020 року, без відміток банку.

3) Надано договір № Y-28008 від 02 грудня 2018 року та додатки до нього, відповідно до пункту 2.2 даного договору ціна на товар, який поставляється по даному договору буде узгоджуватись між продавцем та покупцем додатково, два рази на рік, в листопада - на першу половину наступного календарного року поставки та в травні на другу половину поточного року поставки, у відповідності з додатком № 2 до даного договору. Додаток № 2 та додаткова угода від травня місяця згідно якої переглядається та формується ціна не подані до митної декларації №UA110380/2020/001437 від 03 вересня 2020 року по якій здійснюється поставка.

4) Відповідно до листа продавця № 0409-01 від 19 травня 2020 року цінова пропозиція без номера від 19 травня 2020 року, щодо вартості шин на друге півріччя 2020 року є прайс-листом для ТОВ "Єристівський ГЗК". Зазначений прайс-лист містить відомості щодо вартості товарів, які зазначені в додатку № 1 до доповнення № 9 від 01 червня 2020 року, що свідчить про суб`єктивний характер зазначеного документа та суперечить суті прайс-листа як комерційної пропозиції продавця необмеженій кількості потенційних покупців та наявність знижок або дисконту на оцінювані товари.

Надаючи правову оцінку вищезазначеному, суд виходить із наступного.

1) Щодо посилань відповідача, стосовно не включення до рахунку на транспортно-експедиційні послуги №BANM0000106 від 26 серпня 2020 року послуг з перевантаження, що унеможливлює проведення обчислення повноти включення транспортної складової при формування заявленої декларантом ціни товару, судом встановлено наступне.

За умовами договору № 600/50110 на транспортно-експедиційне обслуговування від 12 грудня 2018 року експедитор (ТОВ "ЕС Сі Ейч") зобов`язується за дорученням і за рахунок клієнта (ТОВ "Еристівський ГЗК") організувати виконання визначених цим договором робіт, пов`язаних із перевезенням вантажу. Згідно пункту 1.2 договору перелік виконаних робіт зазначається в заявці додатку, яка є невід`ємною частиною договору. По окремим дорученням, які обумовлені в заявці клієнта, і за рахунок клієнта експедитор зобов`язаний організовувати додатковий комплекс послуг, пов`язаний із організацією транспортування вантажу клієнта, таких як: переупаковка, перемаркування, ремонт тари, тимчасове зберігання на складі, навантажувально-розвантажувальні роботи та інше (т.1 а.с. 54-58).

30 червня 2020 року між ТОВ "Еристівський ГЗК" та ТОВ "ЕС Сі Ейч" підписано заявку № 21 до договору транспортно-експедиційного обслуговування № 600/50110 від 12 грудня 2018 року.

Згідно умов поставки визначених у вищевказаній заявкі вартість послуг експедитора визначається згідно ставки: FOB Savannah - DAP м.Горішні Плавні - вантаж шини марки Firestone - 53,5/85-57 - 2 шт; 4 980 доларів США за 1*40ОТ. Всього з урахуванням кількості контейнерів, загальна сума становить - 4980 доларів США. Оплата проводиться в гривні, згідно курсу НБУ (т.1 а.с. 65-66)

Відповідно рахунку BANM0000106 від 26 серпня 2020 року: морський фрахт (без ПДВ) - 82245,76 грн, транспортно-експедиторське обслуговування на території України (ПДВ 20%) - 45330,81 грн, а всього - 136642,73 грн (т.1 а.с. 67).

ТОВ "ЕС Сі Ейч" довідкою № 2608/2020 від 26 серпня 2020 року повідомило ТОВ "Еристівський ГЗК", що вартість доставки вантажу, з урахуванням транспортно-експедиційного обслуговування, згідно договору № 600/50110 від 12 грудня 2018 року вантажу "шини" в контейнері №MAEU411900 (коносамент № 911027561) по маршруту Саванна США - Південний морський торговий порт - м.Горішні Плавні складає 136642,73 грн, з яких: 82245,76 грн (без ПДВ) - транспортні витрати по маршруту Савана СМА - до Південного морського торгового пору; 54396,97 грн (з ПДВ), витрати транспортно-експедиційного обслуговування по території України (т.1 а.с. 68).

Факт оплати 136642,73 грн за надані послуги з перевезення вантажу підтверджується платіжним дорученням № 361 від 26 серпня 2020 року (т.1 а.с. 117).

Стосовно посилань відповідача на лист № 0109/2118-20 ОДВ від 01 вересня 2018 року (т.1 а.с. 223) згідно якого на шляху прямування контейнера здійснювалося перевантаження, суд вважає слушними доводи позивача, що вартість такого перевантаження включена у вартість послуг контейнерного оператора (морський фрахт) та не зважаючи на кількість перевантажень, це не вплинуло на ставку за договором № 600/50110 від 12 грудня 2018 року та заявкою-додатком № 21 від 30 червня 2020 року.

Крім того, сторонами договору № 600/50110 від 12 грудня 2018 року не заперечується та не ставиться під сумні його виконання (в частині заявки № 21 від 30 червня 2020 року) у повному обсязі.

2) Стосовно посилань митного органу, що платіжне доручення № 361 від 26 серпня 2020 року не містить відміток уповноваженого банку, суд зазначає наступне.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи платіжне доручення № 361 від 26 серпня 2020 року містить відмітку Акціонерного банку Дойче Банк ДБУ" про виконання операцій (т.1 а.с. 117).

Крім того, сума платежу по вищевказаному платіжному дорученню відповідає складовим, які зазначені в рахунку на оплату №BANM0000106 від 26 серпня 2020 року.

3) Стосовно доводів відповідача, що ТОВ "Єристівський ГЗК" не подано Додаток № 2 та додаткову угода від травня місяця згідно якої переглядається та формується ціна, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 2.1 Контракту № Y-28008 від 02 грудня 2018 року ціна на товар, що поставляється за даним Контрактом в рамках 2019-2023 календарних років буде розрахована та узгоджена між продавцем та покупцем шляхом підписання Доповнень до Контракту у відповідності з умовами , зазначеними в Додатку № 2 до Контракту.

У свою чергу згідно із пунктом 2.2 Контракту № Y-28008 від 02 грудня 2018 року ціна на товар, що поставляється за даним Контрактом, буде узгоджуватись між продавцем та покупцем додатково, два рази на рік, в листопаді - на першу половину наступного календарного року поставки та в травні - на другу половину наступного календарного року поставки, у відповідності до Додатку № 2 до Контракту.

З вищевикладеного слідує, що Додаток № 2 до Контракту № Y-28008 від 02 грудня 2018 року визначає лише порядок розрахунку вартості шин на певний період поставки, а не визначає саму ціну шин на цей період.

При цьому, ціна на шини визначається сторонами Контракту шляхом підписання Доповнень до Контракту, зокрема Доповнення № 9 від 01 червня 2020 року.

4) Щодо тверджень відповідача, що до митного оформлення подано прайс-лист, який має суб`єктивний, суд зауважує, що дані доводи відповідача не підтверджені нормативно, оскільки прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін на товари та/або види послуг, який на практиці використовується для зазначення ціни на перелік товару.

Таким чином прайс-лист лише інформує покупця / споживача щодо виду та ціни окремого товару.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що використані позивачем відомості під час обчислення митної вартості товару за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), були об`єктивними, піддавалися обчисленню та підтверджувалися документально, натомість у митного органу були відсутні обґрунтовані підстави вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Крім того, суд акцентує увагу на тому, що митним органом під час коригування митної вартості застосовано резервний метод визначення митної вартості на підставі МД № UA110380/2020/000736 від 05 травня 2020 року (т.1 а.с. 143).

При цьому, суд не може погодитися із доводами відповідача, що оскільки вартість шин у першому півріччі 2020 була вищою необхідно застосовувати саме найвищу ціну для визначення митної вартості товару.

Суд погоджується із доводами позивача, що ціна на шини "Firestone" 53.5/85-57 76 PR SDT (L5) TL є договірною і не залежить від волі якоїсь однієї із сторін, а залежить від зовнішніх факторів (вартість сировини, матеріалів, обмінних курсів).

На підтвердження формування ціни на шини "Firestone" 53.5/85-57 76 PR SDT (L5) TL на 2 півріччя 2020 року ТОВ "Єристівський ГЗК" надано розрахунок формування ціни, пропозицію на шини, а також показники зміни динаміки цін на шини (т1 а.с. 226-251).

Варто також зазначити, що одна лише обставина, що рівень задекларованої митної вартості товару нижчий за рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не може бути підставою для витребування додаткових документів. Цей факт є лише підставою для поглибленої перевірки повноти та достовірності документів. І лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК, є підставою для витребування додаткових документів.

При відповідному спрацюванні автоматизованої системи аналізу та управління ризиками контролюючий орган повинен насамперед здійснити перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, і лише після цього у разі виявлення підстав може витребувати у декларанта додаткові документи.

Інформація про вищу митну вартість ідентичних товарів не є перешкодою для визначення митної вартості товару на підставі укладеного між сторонами договору, оскільки в інформаційній базі відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо можливих судових рішень з питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення.

Зазначений висновок відповідає сталій практиці Верховного Суду (постанови від 09 жовтня 2018 року у справі №826/24835/15, від 24 січня 2019 року у справі №820/636/17, від 21 січня 2020 року у справі №812/2336/14, від 13 лютого 2020 року у справі №810/1175/16, від 26 січня 2021 року у справі №826/13892/16).

Констатуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що в ході розгляду справи відповідачем у заявах по суті справи не обґрунтовано та не надано належних та достатніх доказів обґрунтованості коригування митної вартості товарів позивача за резервним методом на підставі МД № UA110380/2020/000736 від 05 травня 2020 року.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги наведені вище обставини, суд дійшов висновку, що рішення про коригування митної вартості товарів № UA110000/2020/000308/2 та карта відмови в прийнятті митної декларації № UA110380/2020/0089 від 04 вересня 2020 року не ґрунтуються на нормах чинного законодавства, прийняті без урахування обставин, які мали значення для його прийняття, за відсутності підстав для його прийняття, відтак підлягають визнанню протиправними та скасуванню, а позовні вимоги у цій частині задоволенню.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, -

В И Р І Ш И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат" (, вул. Будівельників, 15, м.Горішні Плавні, Полтавська область, 39802) до Дніпровської митниці Держмитслужби (, вул. Княгині Ольги, 22, м. Дніпро, Дніпропетровська область, 49038) про визнання протиправними та скасування картки відмови та рішення - задовольнити.

Визнати протиправним і скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 04 вересня 2020 року № UA110000/2020/000308/2.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації від 04 вересня 2020 року № UA110380/2020/00089.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Єристівський гірничо-збагачувальний комбінат" судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 4540 грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 03.10.2017.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 26 травня 2021 року.

Суддя С.О. Удовіченко