Справа № 640/1587/20
Суддя: Кузьмишина Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/1587/20 Суддя (судді) першої інстанції: Гарник К.Ю.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Кузьмишиної О.М.,

суддів: Кобаля М.І., Костюк Л.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Рів`єра» на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 березня 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рів`єра» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Рів`єра» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Відповідач), в якому просив:

- визнати протиправною та скасувати постанову №77/19/079-7634 від 29 серпня 2019 року, якою Товариство з обмеженою відповідальністю «Рів`єра» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 3 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 742 590,00 грн, провадження у справі закрити.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 лютого 2020 року відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

10 березня 2020 року представником відповідача подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку з пропуском строку звернення до адміністративного суду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 червня 2020 року підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду, зазначені позивачем, визнані судом неповажними, позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Рів`єра» залишена без руху та останньому наданий строк для усунення виявлених судом недоліків шляхом подання клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду з зазначенням інших поважних підстав для його поновлення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 серпня 2020 року продовжено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви до десяти днів.

07 вересня 2020 року до суду першої інстанції надійшла заява представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду з вказаною позовною заявою, яка визнана судом необгрунтованою.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.03.2021 позовну заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Рів`єра» залишено без розгляду.

Ухвалюючи зазначене судове рішення, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем пропущено строк на звернення до суду, та будь-яких відомостей чи доказів, які унеможливили звернення до суду у встановлений законом строк, позивач не надав.

За таких підстав, а також з урахуванням того, що підстави, на які посилався позивач, обгрунтовуючи своєчасність звернення до суду з вказаними вище позовними вимогами, визнані судом неповажними, будь-яких інших підстав, які б могли бути визнані судом поважними позивачем суду не надано, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання представника відповідача та залишення позовної заяви без розгляду.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та направити справу до Окружного адміністративного суду міста Києва для продовження розгляду по суті.

В апеляційній скарзі апелянт наполягає на тому, що судом першої інстанції не прийнято до уваги той факт, що саме 20 січня 2021 року є днем, коли позивач або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Свою незгоду із оскаржуваною ухвалою апелянт мотивує тим, що оскільки позапланова перевірка проводилась в період із 06 серпня 2019 року по 19 серпня 2019 року, а оскаржувана постанова винесена 29 серпня 2019 року, тобто за межами зазначеної перевірки з певним розривом у часі. Відтак, на переконання апелянта, хибно вважати, що директору ТОВ «Рів`єра» Аракеляну А.М. було відомо про винесення оскаржуваної постанови.

З цих та інших підстав апелянт вважає, що ухвала суду першої інстанції про залишення позову без розгляду винесена з порушенням норм процесуального права, при неповному з`ясуванні судом обставин, що мають значення для вирішення справи, невідповідності висновків суду обставинами справи, що призвело до ухвалення незаконого та необгрунтованого судового рішення.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.04.2021 відкрито апеляційне провадження, встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до розгляду в порядку письмового провадження.

Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста києва подано відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначено, що відповідачем виконано обов`язок щодо повідомлення суб`єкта містобудування про час та місце розгляду справи, проте представники останнього на розгляд не прибули, постанову за результатами розгляду справи направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення за юридичною адресою апелянта, яка наявна у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, проте лист повернувся за закінченням встановленого строку зберігання.

Відповідно до частини першої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду - без змін з наступних підстав.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 КАС).

Згідно з частиною першою статті 5 КАС кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з частинами першою, другою статті122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною третьої цієї ж статті обумовлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до статті 5 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

Як вбачається з матеріалів справи та апеляційної скарги, позивач звернувся до адміністративного суду з вказаною позовною заявою 22 січня 2020 року, в якій просив визнати протиправною та скасувати постанову, винесену відповідачем 29 серпня 2019 року.

Так, обгрунтовуючи своєчасність звернення до суду, позивач посилався на те, що про існування оскаржуваної постанови йому стало відомо 20 січня 2020 року з матеріалів виконавчого провадження №60746363, копію яких позивачем додано до матеріалів справи.

Зважаючи на вищезазначену обставину, апелянт уважає, що ним не пропущено строк на звернення до суду із позовною заявою, про що неодноразово наголошується у апеляційній скарзі.

Колегія суддів критично ставиться до вищевказаних тверджень апелянта, зважаючи на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, позивачем оскаржується постанова Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №77/19/073-7634 від 29 серпня 2019 року (а.с.9), якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 3 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 742 590,00 грн.

Окрім того, в ухвалі Окружного адміністративого суду міста Києва від 04 червня 2020 року зазначено, що відповідачем до клопотання про залишення позову без розгляду надані докази надіслання оскаржуваної постанови позивачу, а також конверт в якому поштове надіслання повернулось не врученим за закінченням встановленого строку зберігання. Зокрема, в обґрунтування наведених у клопотанні доводів відповідачем подано ксерокопію фіскального чеку № від 30.08.2019, ксерокопію рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 290 та ксерокопію поштового конверту № 290, у зв`язку з чим суд першої інстанції дійшов висновку про неповажність причин пропуску строку звернення до суду, зокрема, в тій частині, що про порушення свого права позивач дізнався лише 20 січня 2020 року, визнав ці підстави неповажними та надав позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду з зазначенням інших поважних підстав для його поновлення.

На виконання вимог ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 червня 2020 року позивачем подано заяву поновлення строку звернення до адміністративного суду з вказаною позовною заявою, в якій, як вже зазначалось, позивач на обгрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду знов послався на той факт, що йому стало відомо про існування оскаржуваної постанови лише після ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження 20 січня 2020 року.

Будь-яких інших підстав, з яких позивач вважає, що ним не пропущено строк звернення до адміністративного суду з вказаними вище позовними вимогами, або поважних причин, з яких позивачем пропущено такий строк, матеріали справи не містять, також таких пояснень не надано представником позивача у клопотанні про поновлення пропуску строку для звернення до суду.

З цього приводу, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що неотримання поштової кореспонденції уповноваженими особами позивача не може свідчити про поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з відповідною позовною заявою.

Як зазначалось вище, відповідно до статті 5 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

Тобто, позивач мав право оскаржити до суду постанову відповідача протягом 15 днів з дня її винесення, а не з моменту, коли йому стало відомо про оскаржувану постанову.

Відповідачем по справі після винесення оскаржуваної постанови направлено останню на юридичну адресу позивача та надано до суду відповідні докази на підтвердження зазначеного факту.

Відтак, колегія суддів Шостого апеляційного адиміністративного суду погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що неотримання поштової кореспонденції уповноваженими особами позивача не може свідчити про поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з відповідною позовною заявою.

Окрім того, колегія суддів відхиляє посилання апелянта на постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 03.04.2021 у справі №761/680/18, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 01.04.2021 у справі № 0818/9696/2012, постанову Великої Палати Верховного Суду від 20.09.2018 у справі № 751/3840/15-ц, оскільки у зазначених постановах містяться висновки про невручення судових рішень та судових повісток та, як наслідок, повернення з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

У контексті спірних правовідносин, судом досліджувалось питання отримання позивачем засобами поштового зв`язку копію оскаржуваної постанови відповідача, а відтак, посилання апелянта на практику Верховного Суду щодо трактування повернення кореспонденції з відміткою «за закінченням терміну зберігання» є безпідставними.

Строки звернення до адміністративного суду є аналогом інституту позовної давності, який належить до галузей матеріального приватного права. Під строком звернення до адміністративного суду з позовною заявою слід розуміти проміжок часу після виникнення спору у публічно - правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою про захист своїх прав, свобод чи інтересів, а дотримання такого строку звернення є однією з умов для реалізації права на звернення до суду. Після закінчення цього строку особа не втрачає права звернутися з адміністративним позовом, при цьому, законодавцем врегульовано питання щодо необхідності зазначення поважних підстав для поновлення такого строку.

При визначенні наслідків пропущення строку звернення до адміністративного суду з позовною заявою застосовуються правила статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України та не можуть застосовуватись правила статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України, якими врегульовано питання поновлення, продовження або відмови в такому поновленні чи продовженні процесуального строку саме щодо вчинення окремої процесуальної дії.

Так, частиною 3 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з пунктом 8 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, перевіривши рішення суду першої інстанції у межах вимог апеляційної скарги, відповідно до приписів статті 308 КАС України, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Отже, судом першої інстанції ухвалено судове рішення з дотриманням норм процесуального права.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Рів`єра» підлягає залишенню без задоволення, а ухвала Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 березня 2021 року - без змін.

Судом апеляційної інстанції не здійснено зміни або скасування ухвали суду, а тому, відповідно до статті 139 КАС України, судові витрати перерозподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Рів`єра» залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 березня 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач О.М. Кузьмишина

Судді: М.І. Кобаль

Л.О. Костюк