Справа № 360/2657/21
Суддя: К.Є. Петросян
Дата ухвалення: 2021-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 травня 2021 року СєвєродонецькСправа № 360/2657/21

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Петросян К.Є., перевіривши матеріали позовної заяви Приватного підприємства «Айленд» до Головного управління ДПС у Луганській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

21 травня 2021 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Приватного підприємства «Айленд» до Головного управління ДПС у Луганській області, в якій позивач просить:

визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Луганській області щодо нарахування в інтегрованій картці Приватного підприємства «Айленд» пені з орендної плати з юридичних осіб в сумі 6690,01 грн, у тому числі 04.09.2020 в сумі 983,27 грн, 30.09.2020 в сумі 5706,74 грн;

зобовязати Головне управління ДПС у Луганській області відкоригувати дані інтегрованої картки Приватного підприємства «Айленд» шляхом виключення податкових зобовязань з орендної плати з юридичних осіб в сумі 69185,06 грн та пені в сумі 6690,01 грн;

визнати протиправним зарахування 04.09.2020 частини сплачених позивачем за платіжним дорученням №55 від 04.09.2020 грошових коштів в сумі 69185,06 грн в рахунок погашення податкового боргу за грошовими зобовязаннями, визначеними податковим повідомленням-рішенням № від 29.12.2015.

За приписами пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (частина шоста статті 161 КАС України).

На думку суду, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, яка звертається до суду, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду та підтверджені належними доказами.

Згідно з частинами першою та другою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, за змістом наведеної процесуальної норми законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Процесуальна природа та призначення строків звернення до суду зумовлюють при вирішенні питання їх застосування до спірних правовідносин необхідність звертати увагу не лише на визначені в нормативних приписах відповідних статей загальні темпоральні характеристики умов реалізації права на судовий захист - строк звернення та момент обчислення його початку, але й природу спірних правовідносин щодо захисту прав, свобод та інтересів, у яких особа звертається до суду.

Визначення строку звернення до адміністративного суду в системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто, встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Частиною першою статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частина друга статті 123 КАС України).

КАС України не пов`язує право суду поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Таким чином, у кожному випадку, суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та робить висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

Заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості. Відповідно з цим, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, 16.11.2020 позивачу з листа ГУ ДПС у Луганській області за № 7565/10/12-32-04-13 стало відомо про факт викривлення показників обліку за орендною платою з юридичних осіб за земельну ділянку, розташовану в м.Сєвєродонецьк, зокрема про наявність станом на 01.01.2021 податкового боргу ПП "Айленд", який складався з недоїмки у розмірі 110794,63 грн. Позивач зазначає, що вказана сума складається, зокрема, з грошового зобов`язання, визначеного податковим повідомленням-рішенням від 29.12.2015 № , де сума основного боргу - 55348,05 грн, штрафні санкції - 13837,01 грн.

Заявою від 23.02.2021 позивач звернувся до відповідача про коригування інтегрованої катки платника, оскільки податкове повідомлення-рішення від 29.12.2015 № було скасовано за наслідками судового оскарження у 2017 році (справа № 812/872/17). Отже, заява позивача стосувалася саме завищення, на думку позивача, суми недоїмки ПП "Айленд" станом 01.01.2021 у розмірі 69185,06 грн.

Разом з тим, позивачем заявлено вимогу про визнання протиправними дій відповідача щодо нарахування в інтегрованій картці ПП "Айленд" пені з орендної плати з юридичних осіб в сумі 6690,01 грн, у тому числі 04.09.2020 в сумі 983,27 грн та 30.09.2020 в сумі 5706,74 грн та зобов`язання ГУ ДПС у Луганській області відкорегувати дані інтегрованої картки ПП "Айленд" шляхом виключення пені в сумі 6690,01 грн.

При цьому, з листів відповідача від 12.11.2020 та від 04.03.2021 взагалі не вбачається про нарахування в інтегрованій картці ПП "Айленд" вказаних позивачем сум пені з орендної плати з юридичних осіб у розмірі 6690,01 грн, у тому числі 04.09.2020 - 983,27 грн та 30.09.2020 - 5706,74 грн.

Отже, позивачу необхідно уточнити зміст позовних вимог і виклад обставин, якими обгрунтовано вимоги в частині визначення суми пені з орендної плати з юридичних осіб у розмірі 6690,01 грн, яку позивач просить виключити.

Одночасно, позивачем у позовній заяві зазначено, що 04.09.2020 відповідач зарахував частину сплачених за платіжним дорученням від 04.09.2020 № 55 грошових коштів в сумі 69185,06 грн в рахунок погашення податкового боргу за податковим повідомлення-рішенням від 29.12.2015 № , і це зарахування він просить визнати протиправним.

Отже, про порушення прав ПП "Айленд" щодо зарахування ГУ ДПС у Луганській області частини сплачених грошових коштів в рахунок погашення податкового боргу за грошовим зобов`язанням, визначеним податковим повідомленням-рішенням від 29.12.2015 № , позивачу було відомо з 04.09.2020, тоді як до суду позов подано 21.05.2021, тобто поза межами шестимісячного строку.

До позовної заяви позивачем не додано заяви про поновлення строку звернення до суду.

Таким чином, позивачем пропущено шестимісячний строк на звернення до суду, проте клопотання про поновлення строку на звернення до суду з обгрунтуваннями поважності причин пропуску строку не надано, а також не надано жодних доказів, які б підтверджували неможливість звернутися до суду з позовом у визначений КАС України шестимісячний строк.

У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (частина перша статті 123 КАС України).

Отже, згідно з частиною першою статті 123 КАС України позивач має право подати суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати підстави для поновлення пропущеного строку, із наданням відповідних доказів.

Також, частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Тобто, вимоги позивача в частини визнання протиправним зарахування 04.09.2020 частини сплачених позивачем за платіжним дорученням №55 від 04.09.2020 грошових коштів в сумі 69185,06 грн в рахунок погашення податкового боргу за грошовими зобовязаннями, визначеними податковим повідомленням-рішенням № від 29.12.2015, не відповідають нормам частини першої статті 5 КАС України.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог статті 161 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 123, 160, 161, 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Приватного підприємства «Айленд», - залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом 10 (десяти) календарних днів з дати отримання даної ухвали, усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду:

уточненої позовної заяви із визначенням суми пені з орендної плати з юридичних осіб, яку позивач просить виключити з інтегрованої картки платника податку, та приведенням позовних вимог у відповідність до норм частини першої статті 5 КАС України;

заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку звернення до суду та доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута позивачу та вважатиметься неподаною.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяК.Є. Петросян