Справа № 240/12264/20
Суддя: Полотнянко Ю.П.
Дата ухвалення: 2021-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/12264/20 Головуючий суддя 1-ої інстанції - Шимонович Р.М. Суддя-доповідач - Полотнянко Ю.П.

25 травня 2021 року м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Полотнянка Ю.П.

суддів: Ватаманюка Р.В. Драчук Т. О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2020 року у справі за адміністративним позовом Департаменту регіонального розвитку Житомирської обласної державної адміністрації до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В :

в липні 2020 року Департамент регіонального розвитку Житомирської обласної державної адміністрації звернувся до суду з позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, у якому просить: визнати протиправним та скасувати висновок від 08.07.2020 року UA-2020-03-25-000949-c про результати моніторингу закупівлі "Капітальний ремонт спортивного майданчика в Кирданівському закладі загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Овруцької міської ради Житомирської області".

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 23.12.2020 позов задоволено.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що моніторингом установлено, що на порушення вимог п.4 ч.1 ст.31 Закону України «Про публічні закупівлі» позивач не відхилив найдорожчу тендерну пропозицію переможця ТОВ «Міттел», як таку, що не відповідає умовам тендерної документації та не відповідає принципам закупівель, закріпленим в ст.3 Закону №922-VІІ. Зокрема апелянт зазначає, що у складі тендерної пропозиції переможця ТОВ «Міттел» на право підпису документів цінової пропозиції, договору підряду та актів виконаних робіт, надано копії 1-7 та 10-11 сторінок паспорту громадянина України директора ТОВ «Міттел» ОСОБА_1 , тобто надано копії окремих сторінок паспорту, а не документ в цілому, що не відповідає умовам пп.1 п.2 розділу V тендерної документації.

Також апелянт посилається на встановлення проведеним моніторингом того, що у складі тендерної пропозиції ТОВ «Міттел» загальновиробничі та адміністративні витрати у складі договірної ціни розраховані не на підставі обгрунтованої величини структури, яка склалася на підприємстві за попередній звітний період, як це передбачено вимогами п.6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 та п.5.3 ДСТУ-Н Б.Д.1.1-3:2013, а відповідно до усереднених показників Додатку Д ДСТУ-Н Б Д.1.1-3:2013, що не відповідає умовам п.3.6 та Додатку №1 проєкту договору (Додаток №7 тендерної документації) тендерної документації.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечила проти доводів апеляційної скарги та просила рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

В судовому засіданні 18.05.2021 колегія суддів, заслухавши думку представника позивача, вирішила перейти до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представника відповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Як встановлено судом першої інстанції, відповідно до наказу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області від 19.06.2020 року №42, на підставі п.п.1,2 ч. 2 ст.8 Закону України "Про публічні закупівлі" проведено моніторинг процедури закупівель відкритих торгів за предметом: "Капітальний ремонт спортивного майданчика в Кирданівському закладі загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Овруцької міської ради Житомирської області".

До участі у вказаній процедурі закупівлі подано тендерні пропозиції трьох учасників, а саме: ТОВ "Динамо інвест", ТОВ "НВФ "Термоуніверсал", ТОВ "Міттел".

Тендерні пропозиції ТОВ "Динамо інвест", ТОВ "НВФ "Термоуніверсал" відхилені, як такі, що не відповідають умовам тендерної пропозиції.

За результатом проведеної закупівлі переможцем визначено Товариство з обмеженою відповідальність "Міттел".

08 липня 2020 року за результатами проведеного моніторингу в системі електронних закупівель по предмету "Капітальний ремонт спортивного майданчика в Кирданівському закладі загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Овруцької міської ради Житомирської області" відповідачем складено висновок, з якого слідує, що за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо розгляду та оцінки тендерних пропозицій вбачається, що замовник на порушення вимог пункту 4 частини 1 статті 30 Закону України "Про публічні закупівлі" не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ "Міттел", як таку, що не відповідає умовам тендерної документації та принципам закупівель, закріпленим у статті 3 Закону України "Про публічні закупівлі".

За результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо відповідності укладеного договору вимогам законодавства у сфері закупівель встановлено порушення вимог частини 1, пункту 2 частини 4 статті 36 Закону України "Про публічні закупівлі" та Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 №668.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель позивача зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору про закупівлю від 27.05.2020 року №20-20 відповідно до законодавства, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Не погодившись з таким висновком, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Приймаючи оскаржуване рішення та задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що тендерна пропозиція ТОВ "Міттел" відповідала умовам тендерної документації, тому висновок відповідача від 08.07.2020 року UA-2020-03-25-000949-c про результати моніторингу закупівлі "Капітальний ремонт спортивного майданчика в Кирданівському закладі загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Овруцької міської ради Житомирської області" є протиправним та підлягає скасуванню.

Колегія суддів погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції та враховує наступне.

Відповідно до ч. 2 ст.2 Закону України Про публічні закупівлі (Закон №922-VIII) умови, порядок та процедури закупівель товарів, робіт і послуг регулюються виключно цим Законом та/або Законом України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони", крім випадків, передбачених цим Законом, і не можуть встановлюватися або змінюватися іншими законами України, крім законів, що містять виключно норми щодо внесення змін до цього Закону та/або до Закону України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони".

Згідно пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінетом Міністрів України від 03.02.2016 №43 (Положення №43) Державна аудиторська служба України (Держаудислужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до статті 2 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні (Закон №2939), головним завданням органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Також відповідно до частини 1 статті 10 Закону №2939, органу державного фінансового контролю надається право, серед іншого, перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей (коштів, цінних паперів, сировини, матеріалів, готової продукції, устаткування тощо).

Відповідно до положень статті 7.1 Закону №922-VIII, моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Відповідно до пункту 29 частини першої статті 1 Закону №922-VIII тендерною документацією вважається документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Згідно статті 22 Закону №922-VIII, тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.

Тендерна документація повинна містити: 1) інструкцію з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним; 3) інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля; 4) кількість товару та місце його поставки; 5) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 6) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 7) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 8) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота); 9) перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм "ціна" повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ); 10) строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій; 11) інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції; 12) інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 13) зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 14) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 15) розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати); 16) прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 17) у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.

Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.

Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.

Частинами першою, другою, третьою статті 16 Закону №922-VIII визначено, що замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.

Відповідно до пунктів 1, 4 частини першої статті 30 Закону №922-VIII, замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації чи учасник не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону.

Таким чином, замовник повинен відхилити тендерну пропозицію в разі якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації чи учасник не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону.

Встановлено, що відповідно до підпункту 1 пункту 2 розділу V тендерної документації від учасників у складі тендерних пропозицій імперативно вимагалось надання належним чином завірених копій паспорту(ів) (за наявності) посадової (их) та/або уповноваженої (их) осіб на право підпису документів цінової пропозиції, договору підряду та актів виконаних робіт або інший документ, який посвідчує особу та підтверджують громадянство України відповідно до ст.13 ЗУ «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус.

При цьому, ТОВ "Міттел" на право підпису документів цінової пропозиції, договору підряду та актів виконаних робіт, надано копії 1-7 та 10-11 сторінок паспорту громадянина України директора ТОВ «Міттел» ОСОБА_1 , що на думку відповідача не відповідає умовам підпункту 1 пункту 2 розділу V тендерної документації.

Слід зазначити, що відповідно до ст. 13 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» назва та види документів, що оформляються із застосуванням засобів Єдиного державного демографічного реєстру. Документи, оформлення яких передбачається цим Законом із застосуванням засобів Реєстру, відповідно до їх функціонального призначення поділяються на: документи, що посвідчують та підтверджують громадянство України, зокрема, паспорт громадянина України.

Згідно п. 1 Положення про паспорт громадянина України, затвердженого постановою Верховної Ради України від 26.06.1992 № 2503-ХІІ, паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу власника та підтверджує громадянство України. Паспорт дійсний для укладання цивільно-правових угод, здійснення банківських операцій, оформлення доручень іншим особам для представництва перед третьою особою лише на території України, якщо інше не передбачено міжнародними договорами України.

При наданні копій аркушів паспорту директора ТОВ "Міттел" у складі тендерної пропозиції, а це 1-7 та 10-11, позивач керувався тим, що на цих сторінках у паспорті наявні певні записи, а відтак лише ці сторінки несуть про позивача певну необхідну замовнику інформацію.

Апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що якщо вимога про надання паспорту не містить виключень щодо переліку необхідних сторінок то учасником має бути надано копія усього документу, а не окремі його сторінки.

Однак, надання копії паспорта не в повному обсязі, а лише його сторінок, на яких є певні записи, не може свідчити про ненадання паспорту взагалі, тим більше, що у тендерній документації не зазначено, що копія паспорту має включати й копії сторінок, на яких записи відсутні.

При цьому, вказане не може бути правовою підставою для відхилення пропозиції, оскільки вона не впливає на зміст пропозиції.

Таким чином, відповідачем не надано будь-яких доказів щодо неможливості надання всіх копій вказаного документу на виконання вимог п.2 ч.1 ст. 32 Закону України "Про публічні закупівлі".

Крім того, твердження апелянта щодо невідповідності тендерної пропозиції учасника ТОВ «Міттел» не відповідає вимогам тендерної документації позивача, зокрема умовам пункту 3.6 додатку №1 до проекту Договору (Додаток №7 тендерної документації) тендерної документації, спростовується наступним.

На підтвердження своєї позиції відповідач зазначає, що обов`язковість застосування методів розрахунку визначена у Б ДСТУ-Н Б.Д.1.1-3:2013.

Однак, колегія суддів зазначає, що нормативно-правові акти які б встановлювати обов`язковість використання конкретного методу відсутні, а лист Мінрегіонбуду від 09.06.2017 №7/15-6135 носить рекомендаційний характер та не є обов`язковим до виконання.

При цьому, згідно п.6.2.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва», загальновиробничі та адміністративні витрати в складі ціни пропозиції підрядника обчислюються на підставі положень ДСТУ-Н Б Д.1.1-3, виходячи зі структури цих витрат, яка склалася в підрядній організації за попередній період з урахуванням потужності будівельної організації-підрядника (з урахуванням трудовитрат робітників, зайнятих на керуванні і обслуговуванні власних машин та механізмів).

Згідно п.4.3.1 ДСТУ-Н Б Д. 1.1-3:2013 «Настанова щодо визначення загальновиробничих і адміністративних витрат та прибутку у вартості будівництва» при визначенні ЗВВ у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів підрядні організації визначають розрахунково- аналітичним методом кошти на: заробітну плату працівників, зазначених у А. 1.1 додатку А, з урахуванням структурного складу організації та рівня заробітної плати, що планується отримувати на об`єкті замовлення; покриття решти статей ЗВВ, виходячи з витрат попереднього звітного періоду за цими статтями, з урахуванням потужності організації та обсягу робіт, що пропонуються до виконання.

Відповідно п. 4.3.3 вищезгаданого ДСТУ у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів підрядник надає визначені розрахунково-аналітичним методом показники ЗВВ по об`єкту замовлення на підставі аналізу цих витрат за попередній звітний період за даними бухгалтерського обліку та загальної нормативно-розрахункової трудомісткості виконаних робіт за всіма об`єктами будівництва за той самий період за Актами приймання виконаних будівельних робіт (примірна форма № КБ-2 в, додаток Т ДСТУ Б Д.1.1-1).

Відповідно п.4.3.3 показники для обчислення ЗВВ, розраховані у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів, договірної ціни на підставі обґрунтованої їх величини і структури, яка склалася у цій організації за попередній звітний період, погоджуються із замовником і використовуються при проведенні взаєморозрахунків за обсяги виконаних робіт.

Відповідно п.5.3.1 у складі ціни пропозиції учасника конкурсних торгів адміністративні витрати визначаються підрядником на підставі обгрунтованої їх величини і структури, яка склалася у цій організації за попередній звітний період.

Відповідно п.5.3.5 розраховані підрядною організацією показники адміністративних витрат, погоджені із замовником у договірній ціні, використовуються при проведенні взаєморозрахунків за обсяги виконаних робіт.

У складі цінової пропозиції учасником надано розрахунки ЗВВ та АВ по підприємству за попередній звітній період. Всереднені показники менші за фактичні, що не порушує правил визначення вартості будівництва.

Таким чином, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції щодо безпідставності твердження відповідача про невідповідність тендерної пропозиції тендерній документації в цій частині.

Також моніторингом установлено, що в укладеному договорі про закупівлю від 27.05.2020 №20-20 відсутні умови, що план фінансування робіт, є невід`ємною частиною вказаного договору, що не відповідає вимогам пункту 83 «Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668 (далі - Постанова №668) та відповідно не відповідає вимогам частини 1 статті 36 Закону «Про публічні закупівлі».

Щодо вказаного висновку відповідача, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених Законом «Про публічні закупівлі».

Пунктом 83 «Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві» №668, визначено, що фінансування робіт (будівництва об`єкта) проводиться за планом, який складається замовником, узгоджується з інвестором (головним розпорядником бюджетних коштів) та підрядником і є невід`ємною частиною договору підряду. План фінансування будівництва складається на підставі титулу будови (об`єкта), проекту організації будівництва з урахуванням календарних графіків виконання робіт і порядку проведення розрахунків за виконані роботи.

Вказаним пунктом передбачено, що сторони узгоджують план фінансування будівництва у порядку, визначеному договором.

Відповідно до умов укладеного договору № 20-20 від 27.05.2020 будівельного підряду передбачено, що фінансування робіт здійснюється за рахунок коштів державного фонду регіонального розвитку та коштів місцевих бюджетів. Фінансування робіт здійснюється відповідно до плану фінансування будівництва.

План фінансування підписується головним розпорядником бюджетних коштів та підрядником. Так як головний розпорядник бюджетних коштів не є стороною договору тому план фінансування лише прикладається до укладеного договору та подається разом з договором до територіального органу казначейства для реєстрації та подальшої оплати договору.

Встановлено, що замовником та підрядником було укладено договір № 20-20 будівельного підряду від 27.05.2020 з досягненням згоди по усім істотним умовам договору, що відповідає вимогам частини 1 статті 36 Закону № 922. Замовником також не порушено пункту 83 «Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 № 668, оскільки вказаний договір реєструється з усіма додатками до договору, в тому числі і планом фінансування.

З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов правильного та законного висновку, що тендерна пропозиція ТОВ «Міттел» відповідала умовам тендерної документації в цій частині.

Таким чином, враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що у позивача не було жодної з підстав, для відхилення тендерної пропозиції ТОВ`Міттел» відповідно до статті 31 Закону №922-VIII.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржуваний Висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2020-03-25-000949-с від 08.07.2020 не відповідає критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з чим, є протиправним та підлягає скасуванню.

Між тим, у зв`язку із встановленням відповідності тендерної пропозиції ТОВ «Міттел» умовам тендерної документації, оцінка такій вимозі у висновку, як вжиття заходів щодо розірвання договору про закупівлю від 27.05.2020 №20-20, судом не надається.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції під час розгляду даної справи повно дослідив обставини, які мають значення для справи, ухвалив законне та обґрунтоване рішення про задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.-

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на викладене вище, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції було правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 23 грудня 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Полотнянко Ю.П.

Судді Ватаманюк Р.В. Драчук Т. О.