Справа № 560/5807/21
Суддя: Божук Д.А.
Дата ухвалення: 2021-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/5807/21
УХВАЛА

25 травня 2021 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Божук Д.А., розглянувши позовну заяву Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області про визнання незаконною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:

1. Визнати причини пропуску строку пред`явлення адміністративного позову поважними та поновити ГУНП в Хмельницькій області строк на пред`явлення цього ж адміністративного позову.

2. Визнати незаконною та скасувати постанову старшого державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Хмельницькій області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Ніколова А.В. від 17.02.2021 року про відкриття виконавчого провадження в частині стягнення з ГУНП в Хмельницькій області виконавчого збору та постанову від 17.02.2021 року про стягнення виконавчого збору у виконавчому проваджені №64538074.

Пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Позивач просить поновити йому строк звернення до суду. Вказує, що після винесення постанови про відкриття виконавчого провадження 17.02.2021 та постанови про стягнення з ГУНП в Хмельницькій області виконавчого збору в розмірі 24 000 грн., ГУНП в Хмельницькій області було впевнене, що після отримання відповіді (листа від 03.03.2021), державний виконавець не буде стягувати виконавчий збір в сумі 24 000 грн., так як з листа вбачається, що боржник немає реальної можливості для виконання рішень суду, внаслідок того, що заявник не надає документи, що визначені законодавством для реалізації такої виплати. Лише після отримання вимоги державного виконавця від 06.05.2021, в якій вимагається протягом двох робочих днів виконати постанову про стягнення виконавчого збору стало зрозумілим, що державний виконавець не взяв до уваги аргументів ГУНП в Хмельницькій області про неможливість виконання рішень суду, так як ОСОБА_1 своєю бездіяльністю самостійно перешкоджає реалізації таких рішень.

Суд звертає увагу на те, що згідно з ч. 1-2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст.287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що оскаржувані рішення отримані позивачем 22.02.2021. Позовна заява про їх оскарження відправлена до суду поштовим зв`язком 17.05.2021, тобто з пропуском визначеного КАС України 10-денного строку.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20 листопада 2019 року по справі № 9901/405/19 виклала правову позицію про те, що правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Позивач не зазначив обставин та не надав жодних доказів щодо перешкод, які б йому не давали можливість оскаржити рішення відповідача у встановлений законом строк.

Вказані позивачем обставини не є переконливим свідченням того, що за наявності наміру поновити порушені, на думку позивача, права, він був об`єктивно позбавлений можливості вчасно звернутися до суду з позовом.

Суд зазначає, що при визначенні початку строку звернення суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням. Зазначена правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 05 липня 2018 року по справі №810/384/17 та від 14 лютого 2019 року по справі №805/3881/18-а.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог КАС України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій, в тому числі звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 10 жовтня 2019 року по справі №140/721/19 та від 24 лютого 2021 року по справі № 540/2097/18.

Додатково суд звертає увагу при вирішенні питання щодо дотримання строків звернення до суду і на практику Європейського суду з прав людини. У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Таким чином, зміст доводів позивача не свідчить про те, що він не мав об`єктивної можливості звернутися до суду за захистом своїх прав у строк, встановлений КАС України. Вказані позивачем підстави для поновлення строку звернення до суду визнаються неповажними, а тому заява про поновлення строку звернення до суду задоволенню не підлягає.

Крім цього, суд звертає увагу на те, що згідно з частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Предметом цього позову є вимога майнового характеру (скасування постанови про стягнення виконавчого збору).

Відповідно до частини 1 статті 4 закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2021 року становить 2270,00 грн.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою встановлено судовий збір - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач звернувся в суд з адміністративним позовом майнового характеру, ставка судового збору за який становить 2270,00 грн.

Однак всупереч вимог КАС України, позивач не надав документ про сплату судового збору.

Судовий збір необхідно сплачувати за наступними реквізитами: одержувач коштів - ГУК у Хмел обл/Хмельниц. мтг/22030101, , Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) - 899998, Рахунок - UA4022775, код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Також, відповідно до ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Однак позивачем не подано копії позовної заяви та доданих до неї документів (вказані документи наявні лише в одному примірнику).

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд зазначає, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21 липня 2020 року по справі № 826/3794/17.

За таких обставин, позовну заяву необхідно залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.

Недоліки необхідно усунути шляхом надання до суду надання до суду:

- письмової заяви, в якій вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду, якщо такі є, та надати суду докази поважності причин його пропуску;

- доказів сплати судового збору у розмірі 2270 грн. за платіжними реквізитами Хмельницького окружного адміністративного суду;

- копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду.

Позовну заяву Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяД.А. Божук