Справа № 620/6501/20
Суддя: Непочатих В.О.
Дата ухвалення: 2021-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 травня 2021 року Чернігів Справа № 620/6501/20

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Непочатих В.О.,

при секретарі Борисенко А.А.,

за участю представника позивача Мхитарян Ю.В., представника відповідача Кашиної С.В., розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Хальтфрайзен Груп» до Північної митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Хальтфрайзен Груп» звернулось до суду з позовом до Північної митниці Держмитслужби в якому просить:

- визнати протиправними та скасувати рішення Північної митниці Держмитслужби України прийняте у вигляді картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA102150/2020/00038;

- визнати протиправними та скасувати рішення Північної митниці Держмитслужби України про коригування митної вартості товарів № UA102000/2020/000085/2 від 29.07.2020.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ним було надано всі необхідні документи для підтвердження заявлених відомостей при митну вартість товару за ціною договору. Вказує, що будь-яких підстав, для відмови у митному оформленні товару у митного органу не було. В оскаржуваних рішеннях митниця не навела доводів, які саме складові задекларованої митної вартості «стаціонарного асфальтного заводу моделі «ZAP-C40» залишилися непідтвердженими, та не довела, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані про ці складові та які саме документи декларант повинен був надати для встановлення показників задекларованої митної вартості. Зазначає, що документи, щодо яких є посилання в рішенні про коригування митної вартості, не входять до переліку документів, встановленого частиною другою статті 53 Митного кодексу України, а відтак не є обов`язковими для пред`явлення разом з митною декларацією. Вказує, що коригування митної вартості імпортованого «стаціонарного асфальтного заводу моделі «ZAP-C40» відповідачем проведено без врахування документів, що стосуються оціненого товару, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

Відповідачем подано до суду відзив на позов, в якому просить відмовити позивачу у задоволенні позову, посилаючись на те, що в порядку контролю правильності визначення митної вартості спірного товару, відповідачем було здійснено перевірку достовірності інформації, що наведена в поданих до митного оформлення документах, за результатами якої встановлено наступне: платіжні доручення від 10.01.2020 № 2 та 29.04.2020 № 3, що надані до митного оформлення, не містять жодної відмітки банку (штамп/печатка, підписи або EЦП), які підтверджували б факт здійсненої фінансової операції (сплати коштів за придбаний товар) та відсутні будь-які відомості про банківську установу одержувача коштів; у пакувальному листі вказано інший інвойс (від 21.05.2019 № ZJ20200521) ніж той, що надається до митного оформлення; згідно товаросупровідних документів поставка товару здійснюється на умовах CIF, якими передбачено страхування вантажу продавцем, але будь-які страхові документи до митного оформлення надано не було; митна декларація країни відправлення від 24.05.2020 № 00373353 не завірена жодною печаткою митних органів країни відправлення, хоча згідно пункту 4.4 розділу 4 «Умови поставки» контракту від 18.12.2019 № ZJSGS20191115 разом з відвантаженим товаром відправляється й пакет документів, серед яких є митна декларація, завірена печаткою митних органів; згідно даної митної декларації здійснюється поставка «стаціонарного асфальтного заводу марки ZAP-C4», що не відповідає моделі заводу, вказаній в товаросупровідних документах, наданих до митного оформлення - «ZAP-C40»; за результатами аналізу цінових пропозицій торговельного майданчика made-in-china.com, щодо рівня цін на подібні товари, було встановлено, що цінова пропозиція виробника HENAN ZOOMLINE МАСHINERY.CO., LTD на «стаціонарний асфальтний завод моделі «ZAP-C40» продуктивністю в 40t/h yf умовах FOB становить 80000-90000 USD, що значно вище вартості товару, вказаній у товаросупровідних документах; згідно цінової бази даних ЄАІС Держмитслужби Одеською митницею Держмитслужби за МД від 02.06.2020 № UA500020/2020/215537 оформлено подібний асфальтний завод продуктивністю в 20t/h за ціною 66000 USD на умовах FOB, що значно вище за вартість оцінюваного асфальтного заводу продуктивністю в 40t/h.

Також, за результатами опрацювання додатково наданих документів встановлено наступне: оборотно-сальдова відомість по рахунку 632 відображає розрахунки HENAN ZOOMLINE MACHINERY CO., LTD за іншим договором (від 18.12.2019 № ДГ-0000014), який не стосується поставки «стаціонарного асфальтного заводу моделі «ZAP-C40»; у висновку експертного, товарознавчого дослідження щодо визначення вартості товару від 28.07.2020 № И-2077 експертом наводиться цінова пропозиція на «mini asphalt mixer machine «ZAP-C40». Згідно товаросупровідних документів оцінюваний асфальтний завод не є «mini». Також дані заводи мають різні схеми зборки, що підтверджується документацією, наданою до митного оформлення. Крім того, контрактна вартість оцінюваного «асфальтного заводу моделі «ZAP-C40» експертом не підтверджена.

Враховуючи виявлені розбіжності в документах, відсутність можливості митного органу упевнитись в правильності заявленої митної вартості товару та перевірити її числове значення, беручи до уваги митні оформлення подібної продукції, здійснені в попередні періоди, а також наявну цінову пропозицію виробника на «стаціонарний асфальтний завод моделі «ZAP-C40 продуктивністю в 40t/h», на підставі положень пункту 2 частини другої статті 52, частини другої статті 58 та частини шостої статті 54 Митного кодексу України, у відповідача були усі підстави для відмови у застосуванні основного методу визначення митної вартості (за ціною договору) та для визначення митним органом митної вартості товару самостійно, про що винесено оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів та картка відмови.

Позивачем було подано відповідь на відзив, в якій зазначив, що надані позивачем платіжні і бухгалтерські документи повністю підтверджують оплату товару за контрактом № ZJSGS20191115 від 18.12.2019 на загальну суму 44550 USD та підтверджують дійсність господарської операції з придбання стаціонарного асфальтного заводу марки ZAP-С40. Також вказав, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості. Умови оплати безпосередньо ціни товару не стосуються та не можуть у зв`язку із цим бути підставою для відмови у визнанні митної вартості. Пакувальний лист не належить до кола документів визначених частиною другою статті 53 Митного кодексу України, що є необхідними (обов`язковими) для підтвердження митної вартості товару, a тому описка у такому документі не може впливати на вартість такого товару.

Також позивач зазначає, що на виконання вимог посадової особи митного органу було надано страховий поліс № 02 з якого вбачається, що страхування вантажу здійснювалось продавцем Henan Zoomline Machinery Co., LTD. За умовами CIF саме продавець (Henan Zoomline Machinery Co., LTD) зобов`язаний сплатити ціну фрахту, включаючи витрати щодо завантаження товару на борт судна та нести витрати, пов`язані з придбанням страхування. Між тим, посадова особа Північної митниці Держмитслужби протиправним чином збільшила не лише вартість товару, але і окремо поклала обов`язок зі сплати вартості фрахту та страхування у сумі 3900 USD на ТОВ «ХАЛЬТФРАЙЗЕН ГРУП».

Позивач також вказує, що висновки про вартісні характеристики, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, які митний орган вимагав надати, взагалі не входить у перелік документів необхідних для підтвердження митної вартості товарів передбачених статтею 53 Митного кодексу України, що вказує на безпідставність такої вимоги.

Відповідачем було подано заперечення в яких зазначив, що додаткова угода від 10.01.2020 № 1 до контракту від 18.12.2019 № ZJSGS20191115 та лист продавця від 06.10.2020 № 04 про допущену помилку в експортній декларації до митного оформлення не надавалися, а отже, не були предметом дослідження при здійсненні контролю правильності визначення декларантом митної вартості товару та винесенні рішення. У зв`язку з тим, що додатково надана оборотно-сальдова відомість відображає розрахунки за іншим договором, який не стосується поставки «стаціонарного асфальтного заводу моделі «ZAP-C40», а у висновку експертного дослідження експертом наводиться цінова пропозиція на «mini asphalt mixer machine «ZAP-C40», в той час як згідно товаросупровідних документів оцінюваний асфальтний завод не є «mini», митницею не враховані додатково подані документи. Також зазначає, що оборотно-сальдова відомість надана за період з 01.01.2020 по 29.07.2020, хоча контракт укладено 18.12.2019 і розрахунки за товар могли здійснюватися як в 2019 році, так і після вказаного періоду. Будь-які інші бухгалтерські документи за даною поставкою до митниці не надавалися (у тому числі і після митного оформлення товару). Зазначає, що враховуючи, що поставка оцінюваного асфальтного заводу здійснюється на умовах CIF (який, крім вартості, включає в себе вартість фрахту та страхування), то при коригуванні його митної вартості до цінової пропозиції «стаціонарний асфальтний завод моделі «ZAP-C40» продуктивністю в 40t/h» (вказаної умовах FOB) мають бути додані витрати на перевезення та страхування.

Вислухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

18.12.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Хальтфрайзен Груп» та Henan Zoomline Machinery Co., LTD укладено контракт № ZJSGS20191115, згідно якого позивачем було придбано обладнання: стаціонарний асфальтний завод безперервного типу з продуктивністю 40тн/ч ZAP-C40 (а.с. 66-73).

Згідно пункту 4.1 контракту № ZJSGS20191115 від 18.12.2019 умови відвантаження визначаються відповідно до загальних положень міжнародної торгівлі 2010 року і міжнародними правилами - CIF Україна - Порт Одеса. Допускаються часткові відвантаження і перевантаження. Відповідно до пункту 2.1 контракту ціна товару визначена в сумі 44550 USD.

В розділі 3 контракту вказано, що платіж здійснюється в доларах США. Сума в валюті 44550 USD. Т/Т: 70% передоплати, 30% перед відвантаження в контейнер на заводі. Всі витрати по розвантаженню і монтажу обладнання в місці поставки несе покупець (пункт 4.3 контракту)

З метою здійснення митного оформлення вказаного транспортного засобу та підтвердження митної вартості товару, особою, що здійснює декларування була подана митна декларація ІМ 40 ДЕ № UA102150/2020/222586 (а.с. 14-16).

Серед товарів задекларованих у даній митній декларації, значиться Товар № 1 - «стаціонарний новий барабанний асфальтний завод-машина для непереривного змішування мінеральних речовин з бітумом модель ZAP-C40 (далі - стаціонарний асфальтний завод- машина ZAP-C40) - 1шт; потужністю - 83 кВт, продуктивністю - 40 т/год, яка складається з: система для зберігання та подачі інертних матеріалів; сушильний барабан та система горіння; система пиловидалення; система для зберігання та подачі бітума; система для зберігання та подачі порошку; система зважування; бункер для зберігання готової суміші під змішувачем; система контроля; система для зберігання та подачі палива.

Призначення - використовується для виробництва асфальтобетонної суміші, яка потрібна для укладки асфальтних доріг. Поставляється у розібраному стані для зручності транспортування. Дата виготовлення 2020 рік, торговельна марка - ZOOMLINE. Виробник - HENAN ZOOMLINE MACHINERY CO., LTD. Країна виробництва - CN».

Також митна декларація IM 40 ДЕ № UA102150/2020/222586 містить задекларовану вартість інших товарів (комплектуючих стаціонарного асфальтного заводу-машини ZAP-40), а саме: вартість кондиціонеру у сумі 260 USD та вартість принтеру - 50 USD.

При цьому, особою уповноваженою на декларування - задекларовано ціну Товару № 1, - стаціонарного асфальтного заводу-машини ZAP-C40 на рівні 44240 USD.

Згідно рахунка-фактури (інвойс) № ZJ20200521 від 21.05.2020 загальна вартість товару за контрактом № ZJSGS20191115 від 18.12.2019 (у т.ч. за кондиціонер та принтер) становить 44550 USD (а.с. 20, 21).

Враховуючи, що стаціонарний асфальтний завод-машини ZAP-C40 поставлявся у розібраному стані, то розмитнення кондиціонеру та принтеру здійснювалось окремо за рахунками-фактурами (інвойсами): № ZJ20200521 від 21.05.2020 на принтер вартістю 50 USD; № ZJ20200521 від 21.05.2020 на кондиціонер вартістю 260 USD (а.с. 20-22, 23-25, 47-49).

Позивачем до Північної митниці Держмитслужби було подано вищевказану митну декларацію ІМ 40 ДЕ № UA102150/2020/222586 від 28.07.2020, а також: пакувальний лист № ZJ20200521 від 21.05.2020; пакувальний лист інвойс № ZJ20200521 від 21.05.2020, пакувальний лист інвойс № ZJ20200521 від 21.05.2020; рахунок-проформа № ZJSGS20191115 від 27.12.2019; рахунок-фактура (інвойс) № ZJ20200521 від 21.05.2020; коносамент № ZIMUQIN5600865 від 24.05.2020; автотранспортні накладні від 17.07.2020 № 272/1, № 272/2, № 272/3; навантажувальний документ № 272 від 17.07.2020; сертифікат про походження товару форми А № G30002 від 12.06.2020; платіжні доручення (банківські платіжні документи, що стосуються товару) від 10.01.2020 № 2 та від 29.04.2020 № 3; доповнення (додаток) до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 18.12.2019; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу № ZJSGS20191115 від 18.12.2019; договір про надання послуг митного брокера № Б/і 0/2020 від 22.07.2020; акт про проведення фізичного огляду товарів та інших предметів № б/н від 27.07.2020; лист відправника № ZJ20200521 від 20.07.2020; звіт про зважування № 1, № 2, № 3 от 20.07.2020; схема збірки від 21.07.2020; технічний паспорт від 21.07.2020; копію митної декларації країни відправлення № 00373353 від 22.05.2020 (а.с. 17-18, 21-25, 26-28, 29-35, 36-37, 47-49, 50 51-56, 57, 58, 59, 61-63, 64, 65, 66-73, 74-76, 77-78, 79-81).

Також у зв`язку з отриманням листа з Державної митної служби від 12.08.2020 № 08-3/15-01/13/9574 позивачем було додатково надано копії документів, а саме: оборотно-сальдової відомості по рахунку: 632; висновку експертного, товарознавчого дослідження щодо визначення вартості товару від 28.07.2020 № И-2077; страхового полісу № 02; лист ТОВ «ХАЛЬТФРАЙЗЕН ГРУП» від 29.07.2020 № 07 (а.с. 39, 40, 41-43, 44-46, 99-100, 104, 110).

29.07.2020 Північною митницею Держмитслужби було прийнято рішення № UA102000/2020/000085/2 про коригування митної вартості товарів, згідно якого митним органом було визначено митну вартість товару 83900 USD (80000 USD + вартість фрахту та страхування 3900 USD) (а.с. 94-95).

У графі 33 вказаного рішення було зазначено, що в порядку контролю правильності визначення митної вартості товару митним органом здійснено перевірку достовірності інформації, що наведена в поданих до митного оформлення документах вказано наступне: що платіжні доручення від 10.01.2020 № 2 та 29.04.2020 № 3, що надані до митного оформлення, не містять жодної відмітки банку (штамп/печатка, підписи або EЦП), які підтверджували б факт здійсненої фінансової операції (сплати коштів за придбаний товар) та відсутні будь-які відомості про банківську установу одержувача коштів; у пакувальному листі вказано інший інвойс (від 21.05.2019 № ZJ20200521) ніж той, що надається до митного оформлення; згідно товаросупровідних документів поставка товару здійснюється на умовах CIF, якими передбачено страхування вантажу продавцем, але будь-які страхові документи до митного оформлення надано не було; митна декларація країни відправлення від 24.05.2020 № 00373353 не завірена жодною печаткою митних органів країни відправлення, хоча згідно пункту 4.4 розділу 4 «Умови поставки» контракту від 18.12.2019 № ZJSGS20191115 разом з відвантаженим товаром відправляється й пакет документів, серед яких є митна декларація, завірена печаткою митних органів; згідно даної митної декларації здійснюється поставка «стаціонарного асфальтного заводу марки ZAP-4», що не відповідає моделі заводу, вказаній в товаросупровідних документах, наданих до митного оформлення - «ZAP-C40»; за результатами аналізу цінових пропозицій торговельного майданчика made-in-china.com, щодо рівня цін на подібні товари, було встановлено, що цінова пропозиція виробника HENAN ZOOMLINE МАСHINERY.CO., LTD на «стаціонарний асфальтний завод моделі «ZAP-C40» продуктивністю в 40t/h yf умовах FOB становить 80000-90000 USD, що значно вище вартості товару, вказаній у товаросупровідних документах; згідно цінової бази даних ЄАІС ДМСУ вартість подібного асфальтного заводу з виробничою потужністю в 20t/h значно вище за вартість оцінюваного асфальтного заводу з виробничою потужністю 40t/h; оборотно-сальдова відомість по рахунку 632 за період з 01.01.2020 по 29.07.2020, відображає розрахунки з HENAN ZOOMLINE МАСHINERY.CO., LTD за іншим договором; у висновку експертного, товарознавчого дослідження щодо визначення вартості товару від 28.07.2020 № И-2077 експертом наводиться цінова пропозиція на «mini asphalt mixer machine «ZAP-C40». Згідно товаросупровідних документів оцінюваний асфальтний завод не є «mini».

Митну вартість товару скориговано відповідно до наявної у митного органу цінової інформації інтернет-ресурсу made-in-china.com, а саме цінової пропозиції виробника на «стаціонарний асфальтний завод моделі «ZAP-C40» з виробничою потужністю 40t/h, із застосуванням резервного методу визначення митної вартості, із розрахунку 83900 USD (80000 USD + вартість фрахту та страхування 3900 USD згідно МД країни відправлення від 24.05.2020 № 00373353) (а.с. 94-95).

Коригування митної вартості слугувало підставою для видання картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA102150/2020/00038 (а.с. 89-93).

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на наступне.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, справляння митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України, Податкового кодексу України та інших законів України з питань оподаткування.

Відповідно до частини першої статті 246 Митного кодексу України (тут і далі в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з частиною першою статті 248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (частина перша статті 257 Митного кодексу України).

Статтями 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Частинами четвертою та п`ятою статті 58 Митного кодексу України також передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно з частиною першою статті 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації (частини перша та друга статті 52 Митного кодексу України).

Частинами першою та другою статті 53 Митного кодексу України встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Для цілей оподаткування товарів, що переміщуються (пересилаються) громадянами через митний кордон України, застосовується фактурна вартість цих товарів, зазначена в касових або товарних чеках, ярликах, інших документах роздрібної торгівлі, які містять відомості щодо вартості таких товарів (частина перша статті 368 Митного кодексу України).

З аналізу частин першої та другої статті 53 Митного кодексу України вбачається, що Кодекс містить вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

В силу положень частини п`ятої статті 53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Дана норма кореспондується з положеннями частини третьої статті 318 Митного кодексу України, якою встановлено, що митний контроль має передбачати виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Це також відповідає стандартним правилам, встановленим пунктами 3.16 та 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 № 3018-VI «Про внесення змін до Закону України «Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур», якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.

Крім того, це узгоджується з проголошеними у статті 8 Митного кодексу України принципами здійснення державної митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі; заохочення доброчесності.

Частиною третьою статті 53 Митного кодексу України передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Таким чином, із системного аналізу вищенаведених законодавчих приписів вбачається, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.

Водночас, дискреційні функції митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До них, зокрема, належить процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до резервного) визначення митної вартості.

При цьому, законом чітко окреслено умову, за наявності котрої у митного органу виникає право на застосування таких повноважень, як витребування додаткових документів, а саме наявність обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак, приписи вказаних статей зобов`язують митний орган чітко зазначити обставини, котрі викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, та обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей із зазначенням документів, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта, та надає митниці право вчиняти відповідні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Між тим, витребовувати контролюючий орган має ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, та жодним чином не всі, котрі передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.

Отже, з викладених правових норм вбачається, що єдиною правовою підставою для прийняття митним органом рішення про коригування заявленої декларантом митної вартості товару за резервним методом є наявність сукупності наступних умов: 1) подання суб`єктом господарювання до митного оформлення не повного пакету документів, перелік яких закріплено у статті 53 Митного кодексу України; 2) ненадання на вимогу контролюючого органу додаткової уточнюючої документації на підтвердження саме числового значення заявленої митної вартості; 3) виявлення митним органом розбіжностей у поданій документації, які унеможливлюють визначення безпосередньо митної вартості товару за основним методом (за ціною договору); 4) обґрунтування причин неможливості визначення митної вартості товару за жодним із методів, що передують резервному.

Так, позивачем до митного оформлення було, серед інших документів, надано зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу № ZJSGS20191115 від 18.12.2019 та доповнення (додаток) до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 18.12.2019, рахунки-фактури (інвойси) № ZJ20200521 від 21.05.2020, платіжні доручення від 10.01.2020 № 2 та від 29.04.2020 № 3, а також рахунок-проформу № ZJSGS20191115 від 27.12.2019, пакувальний лист № ZJ20200521 від 21.05.2020, коносамент № ZIMUQIN5600865 від 24.05.2020, автотранспортні накладні від 17.07.2020 № 272/1, № 272/2, № 272/3, навантажувальний документ № 272 від 17.07.2020, сертифікат про походження товару форми А № G30002 від 12.06.2020, технічний паспорт від 21.07.2020.

Відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України рахунок-фактура (інвойс) є обов`язковим документом, який подається декларантом на підтвердження заявленого рівня митної вартості.

Інвойс - це документ в міжнародній комерційній діяльності, що надається продавцем іноземному покупцеві. В інвойсі обов`язково повинно бути зазначено назва та юридична адреса організації - експортера, назва і адреса компанії-покупця, найменування товару, його кількість, ціна та умови поставки, характеристика товару (колір, вага і т.п.).

Таким чином, суд зазначає, що позивачем при здійсненні імпортування товару на митну територію України на підтвердження заявленої ним митної вартості товару за ціною контракту було надано повний пакет документів, у відповідності до переліку, закріпленого частиною другою статті 53 Митного кодексу України.

Відповідач не надав доказів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.

Одночасно, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Частиною п`ятою статті 54 Митного кодексу України передбачено, що орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 Митного кодексу України).

Частинами першою та другою статті 55 Митного кодексу України встановлено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3)вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

В силу вимог частин першої та другої статті 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (частини третя-четверта статті 57 Митного кодексу України).

Приймаючи рішення про коригування митної вартості імпортованого позивачем товару за другорядним методом 2 ґ (резервний), митний орган не вказав, яким чином митна вартість товару була визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, та не наведено жодних розрахунків, за якими митним органом було визначено таку вартість товару, що є порушенням статті 55 Митного кодексу України.

Відповідно до Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за № 883/21195, у Графі 33 «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовуються митним органом при визначенні митної вартості товарів» зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі: неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу); невірно проведений розрахунок митної вартості; невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу ІІІ Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. У графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі.

В оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів зазначено, що до митного оформлення було надано платіжні доручення від 10.01.2020 № 2 та від 29.04.2020 № 3, які не містять відмітки банку (штамп/печатка, підписи або ЦЕП), яка підтверджувала б факт здійсненої фінансової операції (сплати коштів за придбаний товар), та відсутні будь-які відомості про банківську установу одержувача коштів. А тому, дані документи не можуть бути використані як такі, що однозначно підтверджують задекларовану вартість товару.

Так, судом встановлено, що до митної декларації позивачем були додані платіжні доручення з Інтернет-банку. Пізніше, на вимогу посадової особи митного органу було надано оборотно-сальдову відомість по рахунку 632 по контрагенту Henan Zoomline Machinery Co., LTD за період 01.01.2020-29.07.2020 за контрактом № ZJSGS20191115 від 18.12.2019 (за внутрішньою нумерацією підприємства ДГ № 000014) на суму 44550 USD (а.с. 40).

Також, в порядку частини восьмої статті 55 Митного кодексу України, ТОВ «ХАЛЬТФРАЙЗЕН ГРУП» були надані митному органу платіжні доручення від 10.01.2020 № 2 та від 29.04.2020 № 3 з відомостями про банківську установу одержувача коштів та відмітками банку, а також оборотно-сальдова відомість по рахунку 632 по контрагенту Henan Zoomime Machinery Co., LTD за період 01.01.2020-29.07.2020 де замість внутрішнього номеру контракту (ДГ № 000014) значиться № ZJSGS20191115 (а.с. 102,103, 104).

Отже, зазначені платіжні і бухгалтерські документи повністю підтверджують оплату за контрактом № ZJSGS20191115 від 18.12.2019 на загальну суму 44550 USD та підтверджують дійсність господарської операції з придбання стаціонарного асфальтного заводу марки «ZAP- С40».

Крім того, у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Умови оплати безпосередньо ціни товару не стосуються та не можуть у зв`язку із цим бути підставою для відмови у визнанні митної вартості. Згідно з частиною сьомою статті 58 Митного кодексу України платежі необов`язково повинні бути здійснені у вигляді переказу грошей (зокрема, але не виключно).

З таких підстав, відсутність, на момент здійснення митного оформлення товару, платіжного доручення з відмітками банку, не може бути підставою для збільшення вартості товару та відмови у його митному оформленні.

Щодо того, що в пакувальному листі вказано інший інвойс (від 21.05.2019 № ZJ20200521), ніж той, що надається до митного оформлення, то суд зазначає наступне.

Пакувальний лис-документ, у якому відображаються всі види й сорти товару, наявного в кожному товарному місці (наприклад, у контейнері, ящику, коробці), тобто він дає інформацію про кількість кожного сорту (число одиниць в упаковці) і номер упаковки (місця).

Пакувальний лист не належить до кола документів визначених частиною другою статті 53 Митного кодексу України, що є необхідними (обов`язковими) для підтвердження митної вартості товару, а тому описка у такому документі не може впливати на вартість такого товару.

В листі від 15.08.2020 Henan Zoomline Machinery Co., LTD надало пояснення про те, що була допущена помилка у пакувальному листі та замість 21.05.2020 було зазначено 21.05.2019 (а.с. 111). Також підприємством було надано ТОВ «ХАЛЬТФРАЙЗЕН ГРУП» виправлений пакувальний лист, де вказано інвойс, що надавався до митного оформлення (від 21.05.2020 № ZJ20200521) (а.с. 107-109).

Зазначений пакувальний лист було надано митному органу в порядку частини восьмої статті 55 Митного кодексу України, але не був врахований відповідачем.

Також на виконання вимог митного органу позивачем було надано страховий поліс № 02 з якого вбачається, що страхування вантажу здійснювалось продавцем Henan Zoomline Machinery Co., LTD (а.с. 44-46).

За умовами CIF, згідно Правил тлумачення торгівельних правил Інкотермс в редакції 2010, у покупця (ТОВ «ХАЛЬТФРАЙЗЕН ГРУП») щодо договору перевезення та страхування немає зобов`язань.

За умовами CIF саме продавець (Henan Zoomline Machinery Co., LTD) зобов`язаний сплатити ціну фрахту, включаючи витрати щодо завантаження товару на борт судна та нести витрати, пов`язані з придбанням страхування.

Проте, як вбачається з оскаржуваного рішення № UA102000/2020/000085/2 від 29.07.2020 Північною митницею Держмитслужби було збільшено не лише вартість товару, але і окремо покладено обов`язок зі сплати вартості фрахту та страхування у сумі 3900 USD на ТОВ «ХАЛЬТФРАЙЗЕН ГРУП».

Листом від 01.12.2020 Henan Zoomline Machinery Co., LTD роз`яснив, що саме законодавчими митними правилами Китаю встановлено, що вартість транспортних витрат та страхового внеску у експортній декларації (митній декларації країни відправлення) заповнюється окремими графами. Henan Zoomline Machinery Co., LTD, зазначив, що на умовах CIF, сплачена ним вартість транспортних витрат у сумі 3800 USD та страхового внеску у сумі 100 USD не входить у вартість товару, а саме у ціну 44550 USD.

Таким чином, покладення обов`язку зі сплати суми транспортних витрат у розмірі 3800 USD та страхового внеску у розмірі 100 USD на ТОВ «ХАЛЬТФРАЙЗЕН ГРУП» суперечить умовам CIF визначених Правилами тлумачення торгівельних правил Інкотермс в редакції 2010 та умовам контракту № ZJSGS20191115 від 18.12.2019.

Що стосується посилання митного органу на те, що митна декларація країни відправлення від 24.05.2020 № 00373353 не завірена жодною печаткою митних органів країни відправлення, що суперечить пункту 4.4 розділу 4 «Умови поставки» контракту від 18.12.2019 № ZJSGS20191115, а також на те, що згідно даної митної декларації здійснюється поставка «стаціонарного асфальтного заводу марки ZAP-C4», що не відповідає моделі заводу, вказаній в товаросупровідних документах, наданих до митного оформлення, - «ZAP-C40», то суд зазначає таке.

Продавцем Henan Zoomline Machinery Co., LTD надано лист вих. № ER/ZJ20200521 від 20.07.2020, в якому зазначено: «стаціонарний асфальтний завод безперервного типу з продуктивністю 40т/год, модель ZAP-C40, у транспортній накладній ZIMUQIN5600865 24/05/2020, який відправлено на ім`я: ТОВ «ХАЛЬТФРАЙЗЕН ГРУП» було допущено помилку в документі: вага брутто 48400 кг. Просимо вважати правильним: вага брутто 33500 кг» (а.с. 79-81).

Крім того, ДП «КТО»/ SC «СТО» проведено зважування та надані звіти про зважування (отчеты о взвешивании) № 359812, № 359814, № 359800, в яких визначена загальна вага 33500 кг (11460+8640+13400) (а.с. 26-28).

Також, Продавцем Henan Zoomline Machinery Co., LTD надано лист вих. № 04 від 06.10.2020, згідно якого ним була допущена помилка в експортній декларації (насправді предметом договору є ZAP-C40, а не ZAP-C4) (а.с. 119).

Як вбачається з додаткової угоди № 1 від 10.01.2020 до контракту купівлі-продажу 18.12.2019 № ZJSGS20191115 пункт 4.4.3 контракту мова йде про «ВМД - електронна копія», тому вона не може бути завіреною печаткою (а.с. 105-106).

Також в оскаржуваному рішенні зазначено, що підставою для коригування відповідачем показника митної вартості товару, зазначеного в митній декларації, поданій позивачем, був моніторинг цінової пропозиції торговельного майданчику made-in- china.com щодо рівня цін на подібні товари.

Суд критично ставиться до такої інформації, оскільки відповідачем не обґрунтовано правомірність використання у спірному випадку таких відомостей. У спірних відносинах цінова інформація з об`єктивних причин не містить усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, такі дані не можуть мати першочергового значення у порівнянні з наданими декларантом первинними документами про товар, а тим більше, впливати на договірні умови між продавцем та покупцем, на підставі яких ними була визначена, та фактично сплачена, вартість автомобіля.

При цьому, у відповідача була реальна можливість перевірити (уточнити) задекларовану вартість імпортованого транспортного засобу, оскільки надані позивачем документи містять відомості про продавця, його адресу та номер телефону, однак відповідачем заходи щодо уточнення дійсної вартості імпортованого товару вжиті не були.

Крім того, судом встановлено, що між HENAN ZOOMLINE MACHINERY CO., LTD та TOB «ХАЛЬТФРАЙЗЕН ГРУП» до укладення контракту № ZJSGS20191115 від 18.12.2019 були проведені переговори в ході яких, ціна на «стаціонарний асфальтний завод моделі «ZAP-C40» була зменшена до 44550 USD.

ТОВ «ХАЛЬТФРАЙЗЕН ГРУП» при розгляді комерційної пропозиції від HENAN ZOOMLINE MACHINERY CO., LTD було з`ясовано, що запропонована комплектація «стаціонарного асфальтного заводу моделі «ZAP-C40» не відповідає потужностям підприємства, а тому ТОВ «ХАЛЬТФРАЙЗЕН ГРУП» запропонувало майбутньому контрагенту, за можливості, переглянути комплектацію товару «стаціонарний асфальтний завод моделі «ZAP-C40».

Пізніше, HENAN ZOOMLINE MACHINERY CO., LTD надіслав комерційну пропозицію з комплектацією та технічними характеристиками «стаціонарного асфальтного заводу моделі «ZAP-C40» яка влаштувала ТОВ «ХАЛЬТФРАЙЗЕН ГРУП».

Вартість «стаціонарного асфальтного заводу моделі «ZAP-C40» за цією пропозицією становила 44550 USD.

18.12.2019 між HENAN ZOOMLINE MACHINERY CO., LTD та ТОВ «ХАЛЬТФРАЙЗЕН ГРУП» був укладений відповідний контракт.

Таким чином, використовувати ціни на «стаціонарний асфальтний завод моделі «ZAP-C40» з сайту без врахування вищеописаних обставин є протиправним.

Суд також не знаходить поважними посилання відповідача на те, що у висновку експертного, товарознавчого дослідження щодо визначення вартості товару від 28.07.2020 № И-2077 експертом наводиться цінова пропозиція на «mini asphalt mixer machine «ZAP-C40», а згідно товаросупровідних документів оцінюваний асфальтний завод не є «mini», оскільки згідно частини другої статті 53 Митного кодексу України до обов`язкового переліку документів, які декларант повинен подавати для підтвердження митної вартості товару, заявленої у декларації, і методу, обраного для її обчислення, експертний висновок про відповідність рівня цін на аналогічну продукцію, не відноситься.

Також, як вбачається з рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2020/000085/2 від 29.07.2020, у ньому зазначено лише про неможливість застосування 2-5 методів визначення митної вартості у зв`язку з відсутністю цінової інформації на ідентичні та подібні товари та даних, на підставі яких можливе визначення митної вартості згідно з методами 4 та 5, що не дає підстав вважати таке рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу України.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 02.04.2019 у справі № 809/784/16, від 06.03.2019 у справі № 809/278/17, від 20.02.2018 у справі № 809/1884/16.

Вказане свідчить про недоведеність відповідачем обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору, а інших обставин, які б впливали на рівень задекларованої позивачем митної вартості товару, не встановлено, тобто основні документи містили всі необхідні числові дані для визначення вартості, зазначеної в митній декларації.

Наслідком таких протиправних дій є безпідставне, в порушення статті 58 Митного кодексу України, здійснення відповідачем визначення митної вартості імпортованого транспортного засобу не за ціною договору як основним методом, а із застосуванням резервного методу, який застосовано без достатніх на те підстав.

Згідно частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Стосовно інших посилань відповідача, то суд критично оцінює такі з огляду на їх необґрунтованість, та зазначає, що згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що рішення відповідача про коригування митної вартості товарів № UA102000/2020/000085/2 від 29.07.2020 та картка відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA102150/2020/00038 є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, приходить до висновку, що позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Хальтфрайзен Груп» підлягає задоволенню повністю.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Тому, за рахунок бюджетних асигнувань Північної митниці Держмитслужби на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Хальтфрайзен Груп» підлягає стягненню сплачений ним при поданні позовної заяви судовий збір в розмірі 5794,60 грн.

Керуючись статтями 72-74, 77, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Хальтфрайзен Груп» (вул. Курська, буд. 23, м. Чернігів, 14021, ) до Північної митниці Держмитслужби (просп. Перемоги, буд. 6, м. Чернігів, 14017, ) про визнання протиправними та скасування рішення і картки задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови Північної митниці Держмитслужби в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA102150/2020/00038.

Визнати протиправним та скасувати рішення Північної митниці Держмитслужби України про коригування митної вартості товарів № UA102000/2020/000085/2 від 29.07.2020.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північної митниці Держмитслужби на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Хальтфрайзен Груп» судовий збір в розмірі 5794,60 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 24.05.2021.

Суддя В.О. Непочатих