Справа № 640/10419/21
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2021-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 травня 2021 року м. Київ № 640/10419/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Бояринцевої М.А., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовомДержавного підприємства "Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України"
до Печерського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Центрального міжрегонального управління юстиції (м. Київ)
пропро визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії
ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Державне підприємство «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради» з позовом до Печерського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) та просить суд:

- визнати протиправними дії старшого державного виконавця Печерського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Т.К. Левицького щодо накладення арешту на грошові кошти, що містяться на розрахунковому рахунку ДП «ДБК» у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» № НОМЕР_1 , що призначені для виплати заробітної плати працівникам ДП «ДБК», а також сплати податків та інших обов`язкових платежів (податок на доходи фізичних осіб, військовий збір, єдиний соціальний внесок);

- скасувати постанову старшого державного виконавця Печерського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Т.К. Левицького про арешт коштів боржника від 31.03.2021 в частині накладенні арешту на грошові кошти, що призначені для виплати заробітної плати та супутніх податків і обов`язкових платежів (ПДФО, ЄСВ, військовий збір) працівникам ДП «ДБК».

Мотивуючи позовні вимоги позивач вказує, що арешт накладений спірною постановою на рахунок призначений для виплати заробітної плати працівників та супутніх податків.

Представником відповідача відзиву на позовну заяву не подано, заяв та клопотань до суду не надходило, причини не подання відзиву суду не відомі.

З урахуванням наведеного, справа вирішується на підставі наявних в ній матеріалів.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

На виконанні у Печерському районному відділі державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перебуває зведене виконавче провадження №60548518, в яке згідно постанови про об`єднання виконавчих проваджень від 08.11.2019 об`єднано виконавчі провадження №60476446, №60545515.

Також у зведеному виконавчому провадженні перебувають ініші виконавчі провадження на загальну суму стягнення 7859240,92 грн.

Крім того, до зведеного виконавчого провадження №60548518 було також приєднано:

26.05.2020 старшим державним виконавцем Печерського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Левіцьким Т.К. винесена постанова про арешт коштів ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України». Вказаною постановою накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом та належать боржнику.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.08.2020 у справі №640/14206/20, яке набрало законної сили на підставі постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.11.2020, адміністративний позов Державного підприємства «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» задоволено.

Скасовано постанову старшого державного виконавця Печерського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції у м. Києві Левіцького Тимофія Костянтиновича про арешт коштів боржника від 26.05.2020 в частині накладення арешту на кошти, що знаходяться на поточному рахунку НОМЕР_1 ; транзитному рахунку НОМЕР_2 ; рахунку для розрахунків із соціальними фондами НОМЕР_3 Державного підприємства «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК», для можливості проведення операцій з виплати заробітної плати та перерахування супутніх податків та зборів до бюджету.

На виконання вищевказаного рішення 16.11.2020 відповідачем винесено постанову про зняття арешту з коштів ВП №60476446.

Разом з цим, 31.03.2021 старшим державним виконавцем Печерського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Левіцьким Т.К. винесена постанова про арешт коштів ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» ВП №60476446, а саме коштів, що містяться на рахунку у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» № НОМЕР_1 , крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику (далі - оскаржуване та/або спірне рішення).

01.04.2021 позивачем подано відповідачу заяву №125-04/21, у якій просив скасувати спірну постанову в частині накладенні арешту на грошові кошти, що призначені для виплати заробітної плати та супутніх податків і обов`язкових платежів (ПДФО, ЄСВ, військовий збір) працівникам ДП «ДБК».

Листом від 15.04.2021 відповідач повідомив заявника, що підстави для скасування постанови про арешт коштів ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» ВП №60476446 відсутні, адже в ній зазначено, що арешт коштів необхідно накласти на грошові кошти, що містяться на рахунку № НОМЕР_1 , який є поточним, а також зазначено, що арешт необхідно накласти крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Вирішуючи спірні правовідносини по суті суд звертає увагу на наступне.

Преамбулою Закону України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016р. №1404-VІІІ (далі - Закон № 1404-VІІІ) передбачено, виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до частини 2 статті 74 Закону № 1404-VІІІ рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання рішень інших органів (посадових осіб), у тому числі постанов державного виконавця про стягнення виконавчого збору, постанов приватного виконавця про стягнення основної винагороди, витрат виконавчого провадження та штрафів, можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до відповідного адміністративного суду в порядку, передбаченому законом.

Згідно із статтею 287 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно з пунктом 7 частини 3 статті 18 Закону № 1404-VІІІ виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, коштів на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на електронних рахунках платників акцизного податку, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей.

Положеннями статті 56 Закону № 1404-VІІІ визначено, що арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі. Копії постанов, якими накладено арешт на майно (кошти) боржника, виконавець надсилає банкам чи іншим фінансовим установам, органам, що здійснюють реєстрацію майна, реєстрацію обтяжень рухомого майна, в день їх винесення.

Відповідно до частини 2 статті 48 Закону № 1404-VІІІ стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах.

Забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, кошти на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, кошти на електронних рахунках платників акцизного податку, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 15-1 Закону України "Про електроенергетику", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 19-1 Закону України "Про теплопостачання", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 26-1 Закону України "Про теплопостачання", статті 18-1 Закону України "Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення", на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України "Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки", на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Згідно із частиною 1 статті 52 Закону № 1404-VІІІ виконавець звертає стягнення на кошти боржника - юридичної особи, що перебувають у касах або інших сховищах боржника - юридичної особи, у банках або інших фінансових установах, у порядку, встановленому цим Законом. Інформацію про наявні у боржника рахунки виконавець отримує в податкових органах, інших державних органах, на підприємствах, в установах та організаціях, які зобов`язані надати йому інформацію невідкладно, але не пізніше ніж у триденний строк, а також за повідомленнями стягувача.

Не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках (ч. 3 ст. 52 Закону № 1404-VІІІ).

Відповідно до частини 2 статті 59 Закону № 1404-VІІІ у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.

Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої статті 34 цього Закону.

Відповідно до пункту 10 частини 1 статті 34 Закону № 1404-VІІІ виконавець зупиняє вчинення виконавчих дій у разі включення підприємств, що виробляють, транспортують та постачають теплову енергію, надають послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води, підприємств централізованого водопостачання та водовідведення, що надають послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, послуги з постачання холодної води та послуги з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), до реєстру підприємств, що беруть участь у процедурі врегулювання заборгованості відповідно до Закону України "Про заходи, спрямовані на врегулювання заборгованості теплопостачальних та теплогенеруючих організацій та підприємств централізованого водопостачання і водовідведення за спожиті енергоносії", з виконавчих проваджень, стягувачами за якими є Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України", її дочірня компанія "Газ України", Публічне акціонерне товариство "Укртрансгаз", постачальники електричної енергії, а боржниками - підприємства, що виробляють теплову енергію, транспортують та постачають теплову енергію, надають послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води, та підприємства централізованого водопостачання та водовідведення, що надають послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, послуги з постачання холодної води та послуги з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем).

Положеннями пункту 1 частини 4 статті 59 Закону № 1404-VІІІ визначено, що підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Відповідно до пункту 3 Інструкції про порядок відкриття і закриття рахунків клієнтів банків та кореспондентських рахунків банків - резидентів і нерезидентів, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 12 листопада 2003 року № 492, поточний рахунок - рахунок, що відкривається банком клієнту на договірній основі для зберігання грошей і здійснення розрахунково-касових операцій за допомогою платіжних інструментів відповідно до умов договору та вимог законодавства України. До поточних рахунків також належать рахунки із спеціальним режимом їх використання, що відкриваються у випадках, передбачених законами України або актами Кабінету Міністрів України.

З наведених норм права вбачається, що судове рішення є обов`язковим до виконання. У разі невиконання боржником рішення суду добровільно, державним або приватним виконавцем здійснюється його примусове виконання. Під час вчинення виконавчих дій виконавець має право накладати арешт на кошти божника, що містяться на його рахунках у банківських установах. При цьому стаття 48 Закону № 1404-VІІІ встановлює невичерпний перелік рахунків, на кошти на яких накладати арешт заборонено, зазначаючи, що законом можуть бути визначені й інші кошти на рахунках боржника, звернення стягнення або накладення арешту на які заборонено.

Отже, виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом. При цьому саме банк, який виконує відповідну постанову виконавця про арешт коштів боржника, відповідно до частини 3 статті 52 Закону № 1404-VІІІ повинен визначити статус коштів і рахунку, на якому вони знаходяться, та в разі їх знаходження на рахунку, на кошти на якому заборонено накладення арешту, банк зобов`язаний повідомити виконавця про цільове призначення коштів на рахунку та повернути його постанову без виконання, що є підставою для зняття виконавцем арешту із цих коштів згідно із частиною четвертою статті 59 Закону України «Про виконавче провадження».

Також виконавець може самостійно зняти арешт з усіх або частини коштів на рахунку боржника у банківській установі в разі отримання документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом (частина 4 ст. 59 Закону).

Наказом ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» від 12.06.2020 № 101 встановлено, що поточний рахунок у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» використовується підприємством виключно для проведення розрахунків по заробітній платі із працівниками ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України», а також для виплати податків та інших обов`язкових платежів (ПДФО, Військовий збір, ЄСВ, тощо).

Чинним законодавством України не передбачено відкриття суб`єктам господарювання рахунків зі спеціальним режимом їх використання для виплати заробітної плати. З установлених обставин вбачається, що рахунок боржник на кошти на якому виконавцем був накладений арешт, є поточним рахунком боржника, який використовується для зберігання грошей та здійснення різних розрахунково-касових операцій боржника, у тому числі виплати заробітної плати. На цьому рахунку зараховуються та зберігаються кошти боржника, призначені не тільки для виплати заробітної плати. Зазначений рахунок не відноситься до рахунків зі спеціальним чи обмеженим режимом використання, накладення арешту на кошти на якому заборонено.

Крім того, ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК», на яке нормами статті 52 Закону № 1404-VІІІ покладений обов`язок визначати статус рахунка та можливість накладення арешту на кошти на ньому, постанову виконавця про накладення арешту на кошти боржника виконало. Зазначене свідчить про те, що банк також не визнав цей рахунок та кошти на ньому такими, на які законом заборонено накладати арешт та звертати стягнення.

Разом з тим кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом (стаття 43 Конституції України).

Згідно із частиною п`ятою статті 97 Кодексу законів про працю України оплата праці працівників здійснюється в першочерговому порядку. Всі інші платежі здійснюються власником або уповноваженим ним органом після виконання зобов`язань щодо оплати праці.

З наведених норм права вбачається, що зобов`язання з виплати заробітної плати мають пріоритет перед іншими зобов`язаннями суб`єкта господарювання, у тому числі тими, які виконуються в примусовому порядку виконання судових рішень.

У разі виникнення в боржника зобов`язання з виплати заробітної плати в певному розмірі, на кошти, які знаходяться на поточному рахунку боржника, у такому ж розмірі не може бути накладений арешт, а якщо він накладений, то підлягає зняттю.

Таке зняття арешту здійснюється виконавцем відповідно до частини 4 статті 59 Закону № 1404-VІІІ на підставі поданих боржником документів, підтверджуючих виникнення в боржника зобов`язання з виплати заробітної плати та його розміру. Також арешт в розмірі суми зобов`язання з виплати заробітної плати може бути знятий судом у порядку оскарження відмови виконавця зняти арешт з коштів, призначених для виплати заробітної плати.

Як вбачається з наказу ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» від 12.06.2020 № 101, поточний рахунок у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» використовується підприємством виключно для проведення розрахунків по заробітній платі із працівниками ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України», а також для виплати податків та інших обов`язкових платежів (ПДФО, Військовий збір, ЄСВ, тощо).

Транзитний рахунок використовується банком для перерахунку грошових коштів, що становлять заробітну плату з поточного рахунку на карткові рахунки працівників підприємства і не може використовуватися для перерахування на нього грошових коштів за результатами ведення господарської діяльності.

Таким чином, для того, щоб забезпечити своєчасну та повну виплату заробітної плати своїм працівникам ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України» необхідно надати ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» доручення на виплату зарплати, в свою чергу ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» проводить перерахунок грошових коштів з поточного рахунку підприємства на транзитний, а з транзитного на карткові рахунки працівників ДП «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради України».

Отже, поточний рахунок - НОМЕР_1 ; транзитний рахунок - НОМЕР_2 ; рахунок для розрахунків із соціальними фондами НОМЕР_3 , відкриті в ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» використовуються з цільовим призначенням для виплати заробітної плати з моменту їх відкриття до накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на них.

Тобто кошти, які знаходяться на цих рахунках, використовуються з цільовим призначенням на виплату заробітної плати та обов`язкових платежів до бюджету.

При цьому суд вважає за необхідне зазначити таке.

Статтями 43 та 48 Конституції України передбачено, що право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом та кожен має право на достатній життєвий рівень для себе і своєї сім`ї, що включає достатнє харчування, одяг, житло.

Тобто, накладення арешту на рахунки, кошти на яких використовуються для виплати заробітної плати працівникам, спричиняє порушення їх конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю. В свою чергу, арешт коштів на рахунку позивача також унеможливлює виконання ним своїх обов`язків зі сплати податків та зборів.

Податковим кодексом України та Законом України від 08.07.2010 № 2464-VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» передбачено нарахування штрафних санкцій та пені за несвоєчасну сплату податків та єдиного збору.

Також, відповідно до положень Закону «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» встановлено, що єдиний внесок підлягає сплаті незалежно від фінансового стану платника. За наявності у платника єдиного внеску одночасно із зобов`язаннями із сплати єдиного внеску зобов`язань із сплати податків, інших обов`язкових платежів, передбачених законом, або зобов`язань перед іншими кредиторами зобов`язання із сплати єдиного внеску виконуються в першу чергу і мають пріоритет перед усіма іншими зобов`язаннями, крім зобов`язань з виплати заробітної плати (доходу).

Крім того, зазначений вище рахунок не є єдиним у позивача, ним відкриті і інші рахунки, кошти на яких залишаються арештованими, про що зазначено ним самостійно в наказі від 12.06.2020 № 101.

За таких обставин суд вважає протиправними дії старшого державного виконавця Печерського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Т.К. Левицього щодо накладення арешту на грошові кошти, що містяться на розрахунковому рахунку ДП «ДБК» у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» № НОМЕР_1 , що призначені для виплати заробітної плати працівникам ДП «ДБК», а також сплати податків та інших обов`язкових платежів (податок на доходи фізичних осіб, військовий збір, єдиний соціальний внесок).

Як наслідок наявні підстави для висновку про протиправність арешту коштів, що знаходяться на поточному рахунку НОМЕР_1 , оскільки останній позбавляє можливості проведення операцій з виплати заробітної плати та перерахування супутніх податків та зборів до бюджету.

Частиною 1 статті 73 КАС України встановлено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 5, 72-74, 77-78, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Державного підприємства «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради» (01021, м. Київ, вул. Шовковична, б. 12-б, ) до Печерського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (01011, м. Київ, вул. Різницька, б. 11-Б, ) про визнання протиправними дій, скасування постанови задовольнити повністю.

2. Визнати протиправними дії старшого державного виконавця Печерського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Т.К. Левицького щодо накладення арешту на грошові кошти, що містяться на розрахунковому рахунку ДП «ДБК» у ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» № НОМЕР_1 , що призначені для виплати заробітної плати працівникам ДП «ДБК», а також сплати податків та інших обов`язкових платежів (податок на доходи фізичних осіб, військовий збір, єдиний соціальний внесок).

3. Скасувати постанову старшого державного виконавця Печерського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Т.К. Левицького про арешт коштів боржника від 31.03.2021 в частині накладення арешту на грошові кошти, що призначені для виплати заробітної плати та супутніх податків і обов`язкових платежів (ПДФО, ЄСВ, військовий збір) працівникам ДП «ДБК».

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Печерського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (01011, м. Київ, вул. Різницька, б. 11-Б, ) на користь Державного підприємства «Державний будівельний комбінат Управління справами Апарату Верховної Ради» (01021, м. Київ, вул. Шовковична, б. 12-б, ) сплачений ним судовий збір у розмірі 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України.

Суддя М.А. Бояринцева