Справа № 440/99/21
Суддя: І.С. Шевяков
Дата ухвалення: 2021-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2021 року м. ПолтаваСправа № 440/99/21

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Шевякова І.С.,

секретаря судового засідання - Оніщенко В.В.

позивача - ОСОБА_1

представника позивача - Козленко О.М.

представників відповідача, Держпродспоживслужби України, - Талан О.П., Фесюк О.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області, про визнання протиправними та скасування рішень, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Позовні вимоги:

- визнати протиправним та скасувати Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпродспоживслужби у 2020 році від 09.12.2020 в частині, що стосуються оцінювання результатів службової діяльності начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) від 09.12.2020 №420-К "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпродспоживслужби" в частині, що стосуються оцінювання результатів службової діяльності начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) №427-к від 10.12.2020 "Про звільнення ОСОБА_1 "

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області з 05.01.2020;

- рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області з 05.01.2020 та в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць допустити до негайного виконання.

Під час розгляду справи суд, -

В С Т А Н О В И В:

05.01.2021 ОСОБА_1 /надалі позивач/ звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів /надалі також відповідач 1, Держпродспоживслужба України/ про визнання протиправним та скасування рішень, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Ухвалою від 11 січня 2021 року Полтавський окружний адміністративний суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі, вирішивши розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче судове засідання /а.с. 183-185 т.1/.

У судовому засіданні 24.02.2021 року представник відповідача заявив клопотання та на це же час надійшло аналогічного змісту клопотання Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області - про залучення до участі в справі у якості третьої особи на стороні відповідача Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області.

Ухвалою суду від 24.02.2021 року Головне управління Держпродспоживслужби в Полтавській області було залучено до участі у справі в якості другого відповідача/надалі також відповідач 2; ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області/ (вул. Воскресенський узвіз 7 м. Полтава ) /а.с. 224-225, т.3/.

29.03.2021 року суд своєю ухвалою продовжив строк підготовчого провадження у справі 440/99/21 до 90 днів /а.с. 16 т.4/.

29.03.2021 року Полтавський окружний адміністративний суд закрив підготовче провадження у справі, призначив справу до судового розгляду по суті.

Аргументи учасників справи

В обґрунтування своїх вимог позивач посилався на неправомірне, як на його думку, звільнення, що, у свою чергу, ґрунтувалося на протиправному висновку оцінки його діяльності як державного службовця. Позивач стверджував, що незважаючи на вмотивовані, аргументовані та достовірні дані, що наведені у "Звіті щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" ОСОБА_1 - начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області" (надалі - Звіт), він 01.12.2020 отримав негативну оцінку відповідно до виведеного керівником Держпродспоживслужби середнього балу 2,25.

З виставленими балами позивач не погодився. Вказував, що позивачу надавалось 4 завдання та визначалось 14 ключових показників на 2020 рік для подальшої оцінки результативності позивача на займаній посаді.

Щодо першого завдання зазначав, що у самих результатах оцінювання у графі "Досягнутий результат" відповідачем прямо констатується про виконання 80 відсотків запланованих за звітний період завдань та заходів у рамках плану діяльності головного управління; організовано завершення запровадження системи внутрішнього електронного документообігу; організовано роботу щодо опрацювання звернень громадян, запитів на публічну інформацію, але без посилання на 100 відсотків, які безумовно будуть виконані по завершенню звітного періоду 2020 року. А тому посилання відповідача у Результатах оцінювання на відсутність узагальнення інформації щодо характеру та результатів перевірки та недостатній рівень інформованості споживачів, ненадання детальної інформації щодо кількості позитивно вирішених звернень громадян, формальні відповіді щодо використання спецфонду та про те, що службовий автомобіль не відповідає наказу від 2017 року щодо нанесення на нього маркування, - входять протиріччя з даними про фактичне виконання завдання та ключових показників, що наведені самим керівником суб`єкта владних повноважень. Тому ці посилання на дані, які навіть не передбачались завданням №1 та ключовими показниками до нього, не можуть бути підставою для прийняття оцінки у 2 бали по відповідному завданню до завершення поточного року і така необґрунтована оцінка по першому завданню є неправомірною.

Щодо другого завдання, що завдання практично виконане у повному обсязі, а з урахуванням існування 4-го кварталу, який враховується при плануванні завдань та ключових показників на 2020 рік, але не може бути в повній мірі врахований станом на день оцінювання, то ці планові завдання та ключові показники безумовно будуть виконані в повному обсязі по завершенню звітного періоду 2020 року. У самих Результатах оцінювання планового завдання №2 у графі "Досягнутий результат" прямо констатується, що на час оцінювання забезпечено підвищення престижу головного управління як роботодавця; на посади державної служби згідно проведених за відповідний період у конкурсах взяло участь від трьох до десяти кандидатів на одну посаду, а планувалося до 3 осіб. Визначено потребу у професійному навчанні державних службовців, організовано проведення опитування та аналізу рівня емоційної залученості, задоволеності умовами державної служби, організовано проведення повторного опитування та аналізу результативності реалізації плану заходів. Наголошував, що загальні та не підтверджені конкретними даними висновки відповідача у Результатах оцінювання по виконанню планових заходів по завданню №2 та ключових показників по ньому (на день оцінювання не були організовані добори з березня 2020 року та інформація про вакансії не опублікована на офіційному сайті служби, що стало результатом відсутності сформованого колективу для виконання необхідних посадових обов`язків; недостатня робота щодо покращення іміджу державної служби в регіоні та формальний підхід до опитування державних службовців) - вочевидь входяять в протиріччя з даними про фактичне виконання планового завдання та ключових показників по ньому, що наведені самим керівником суб`єкта владних повноважень у розділі "Досягнутий результат". Тому відповідні посилання не можуть бути підставою для винесення оцінки у вигляді 2 балів по цьому завданню до завершення поточного року, така оцінка є неправомірною.

Щодо третього завдання (щодо планових вимог про створення дієвих систем консультування споживачів, підвищення рівня загальної правової грамотності, ступеня поінформованості та впливовості споживачів на розвиток внутрішнього ринку станом на 01.10.2020) та даних Результатів оцінювання по 3 завданню на вказаний період позивач стверджував, що цезавдання №3 та ключові показники по ньому станом на 01.10.2020 практично виконані в повному обсязі. А з урахуванням 4-го кварталу, який враховувався при плануванні завдань та ключових показників на 2020 рік, але не може бути в повній мірі врахований станом на день оцінювання, це завдання і планові ключові показники будуть виконані в повному обсязі по завершенню звітного періоду 2020 року. Позивач вказував, що у Результатах оцінювання планового завдання №3 у графі "Досягнутий результат" прямо констатується, що на час оцінювання забезпечено проведення інформаційної компанії щодо законодавства у сферах діяльності Держпродспоживслужби та її територіальних органів шляхом розміщення інформації на веб-сайті, у соціальній мережі (1609 публікацій), прийняття участі у телепередачах (9) та надання інтерв`ю для ЗМІ (49); забезпечено створення та функціонування на базі головного управління консультаційного центру захисту споживачів; проведено наради, в т.ч. в онлайн-режимі (55), семінари (24), засідання за круглих столом (1), щодо обговорення проблемних питань у сфері діяльності Держпродспоживслужби та шляхів її вирішення. А тому загальні та не підтверджені конкретними даними посилання відповідача у Результатах оцінювання по виконанню планових заходів по завданню №3 (на день оцінювання у наданому звіті відсутній план по інформованості в період карантину через цифрові канали комунікації; поверхневі пояснення щодо ефективності роботи консультаційного центру, створеного при головному управлінні; недостатній рівень використання та популяризації превентивних заходів щодо основних напрямків діяльності Держпродспоживслужби) вочевидь входять в протиріччя з даними про фактичне виконання планового завдання та ключових показників по ньому, що наведені самим керівником суб`єкта владних повноважень у розділі "Досягнутий результат". Тому такі посилання не можуть бути підставою для винесення оцінки у вигляді 3 балів по такому завданню до завершення поточного року, така оцінка є неправомірною.

Щодо четвертого завдання (планові вимоги щодо здійснення контролю за організацією харчування учнів та вихованців в закладах освіти Полтавської області та ключових показників по ньому станом на 01.10.2020) та даних Результатів оцінювання по 4 завданню на вказаний період позивач стверджував, що завдання виконані в повному обсязі, а з урахуванням 4-го кварталу, який враховувався при плануванні завдань та ключових показників на 2020 рік, але не можуть бути в повній мірі враховані станом на день оцінювання, то це завдання і планові ключові показники будуть виконані в повному обсязі по завершенню звітного періоду 2020 року. Аналогічно, у самих Результатах оцінювання планового завдання №4 у графі «Досягнутий результат» прямо констатується, що на день оцінювання забезпечено контроль за постачанням харчових продуктів до закладів освіти виключно постачальниками, що пройшли державну реєстрацію та отримали експлуатаційний дозвіл; забезпечено проведення круглого столу (1); забезпечено проведення навчання кухарів (5) з питань дотримання вимог харчового законодавства, в тому числі системи НАССР; забезпечено проведення практичних занять безпосередньо на харчоблоці (3) з представниками закладів освіти області щодо застосування системи НАССР в реальному часі. А тому загальні та не підтверджені конкретними даними посилання відповідача у Результатах оцінювання по виконанню планових заходів по завданню №4 (на день оцінювання у наданому звіті не розкрито зміст принципів, системи аналізу небезпечних факторів та контролю за харчуванням у закладах освіти і у суб`єктів господарювання; низький рівень залученості керівника до реалізації необхідних заходів; у звіті не деталізовано виконання програми по ключовим показникам та не забезпечено аргументацію виконання вказаного пункту), вочевидь входять в протиріччя з даними про фактичне виконання планового завдання та ключових показників по ньому, що наведені самим керівником суб`єкта владних повноважень у розділі "Досягнутий результат". Тому такі посилання не можуть бути підставою для винесення оцінки у вигляді 2 балів по такому завданню до завершення поточного року, така оцінка є неправомірною.

Позивач вказував, що згідно приписів частини 5 статті 44 Закону України "Про державну службу" №889, прямо передбачено, що за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється оцінка з її обґрунтуванням. Відсутність такого обґрунтування є підставою для визнання протиправним "Результату виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" за 2020 рік" в частині, що стосується виставленої в цілому негативної оцінки діяльності на державній службі ОСОБА_1 .

Також позивач повідомив, що ним на адресу Голови Держпродспоживслужби були подані зауваження щодо результатів оцінювання. Посилався на приписи Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 №640 (далі - Порядок № 640) про критерії виставлення балів при оцінюванні. У зауваженнях вказував, що бали, виставлені за результатами оцінювання його діяльності як державного службовця, не відповідають таким критеріям, виставлені упереджено, поспішно, невмотивовано та протиправно.

Крім того, наголошував, що мав право в термін 30 днів оскаржити наказ №420-К від 09.12.2020 "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпродспоживслужби", яким скористався та 11.12.2020 направив скаргу на адресу голови Держпродспоживслужби на такий наказ. Однак уже 10.12.2020 керівник суб`єкта владних повноважень видав наказ №427-К "Про звільнення ОСОБА_1 " без розгляду і врахування його скарги від 11.12.2020.

Аргументи відповідача 1

02.02.2020 від відповідача, Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів, до суду надійшов відзив, в якому представник відповідача заперечував проти позову та просив відмовити у його задоволенні.

Відповідач 1 повідомив, що на підставі висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності 10.12.2020 Державною службою України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів видано наказ 427-к "Про звільнення ОСОБА_1 ", у зв`язку з отриманням останнім негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності, відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 Закону України "Про державну службу", в перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначений у документі про тимчасову непрацездатність.

Так, наказом №5-о від 04.01.2021 ОСОБА_1 , начальника головного управління Держрпродспоживслужби в Полтавській області, звільнено з займаної посади.

Відповідач 1 вважав, що вимоги позивача про поновлення його на посаді з 05.01.2020 є необґрунтованими.

Щодо підстав звільнення зазначав, що ОСОБА_1 , як державному службовцю, який займає посаду державної служби категорії "Б", було визначено 4 завдання та ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності за 2020 рік.

За результатами оцінювання результатів службової діяльності, ґрунтуючись на показниках результативності, ефективності, якості виконання завдань, середній бал, відповідно до встановлених критеріїв становить 2,25, що відповідає негативній оцінці.

Така оцінка обґрунтована тим, що по першому завданню позивачем не узагальнено інформацію щодо звернень споживачів та констатовано недостатній рівень інформованості споживачів, не надано детальної інформації щодо кількості позитивно вирішених звернень громадян, формальні відповіді щодо використання спецфонду та тим, що службовий автомобіль не відповідає наказу від 2017 року щодо нанесення на ньому маркування; недостатня робота щодо висвітлення діяльності управління на сайті служби.

По другому завданню: ОСОБА_1 не були організовані добори з березня 2020 року, інформація про вакансії не опублікована на офіційному сайті служби, останній конкурс проводився в березні 2020, як результат - не сформований колектив для виконання необхідних посадових обов`язків; недостатня робота щодо покращення іміджу державної служби в регіоні; формальний підхід до опитування державних службовців; на сайті не в повній мірі висвітлена інформація щодо доборів на відкриті посади.

По третьому завданню: ОСОБА_1 не зазначено про план поінформованості в період карантину через цифрові канали комунікації; надано поверхневі пояснення щодо ефективності роботи консультаційного центру, створеного при ГУ та деталізації його роботи; недостатній рівень залучення керівника до реалізації вказаного завдання та низький рівень використання та популяризації превентивних заходів щодо основних напрямків діяльності Держпродспоживслужби.

По четвертому завданню: ОСОБА_1 не розкрито зміст принципів, системи аналізу небезпечних факторів та контролю за харчуванням у закладах освіти і у суб`єктів господарювання; низький рівень залучення керівника до реалізації необхідних заходів; не деталізовано виконання програми по ключовим показникам, не забезпечено аргументацію виконання вказаного пункту.

Відповідач 1 наголошував, що при оцінюванні результатів виконання державним службовцем завдань з поданої ОСОБА_1 інформації останній мав підтвердити досягнення результативності, ефективності та якості ключових показників, а суб"єкт оцінювання повинен дійти висновку про беззаперечне досягнення прогресу. Однак, з огляду на оцінювання результатів службової діяльності позивача, відповідач дійшов протилежного висновку.

Посилання позивача на зміст Протоколу №1 Колегії Держпродспоживслужби від 25.02.2020 відповідач 1 вважав не обґрунтованими, адже цим рішенням оцінювалася робота Держпродспоживслужби загалом за 2019, а у випадку ОСОБА_1 оцінці підлягала безпосередньо його службова діяльність за 2020 рік.

23.02.2021 від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій ОСОБА_1 вказував про відсутнє належне обґрунтування виведених відповідачем низьких балів по кожному зі завдань та ключових показників по них.

Позивач наполягав на тому, що відповідачем у наданому до суду відзиві документальні докази спотворюються та невмотивовано оцінюються. Наголошував, що відповідач не розкриває свою позицію щодо неможливості дійти позитивного висновку і ніяким чином не вказує, чому вірним буде негативне рішення за результатами оцінювання. Крім того, зазначав, що твердження відповідача у наданому відзиві щодо формального відношення ОСОБА_1 до визначених завдань і ключових показників по них ґрунтуються на особистих суб`єктивних судженнях відповідача, а не на професійному та вмотивованому аналізі реальних показників службової діяльності позивача, що не узгоджується з приписами частини 5 статті 44 Закону "Про державну службу".

05.03.2021 до суду від Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів надійшли заперечення, в яких представник відповідача вказував, що завдання та ключові показники позивачу на 2020 рік були встановлені відповідно до норм чинного законодавства, позивач не заперечував їх законності та правомірності, не надав зауважень чи скарг щодо неможливості їх виконання, що підтверджується власним підписом ОСОБА_1 28.12.2019.

Відповідач 1 повідомив, що скаргу позивача від 11.12.2020 розглянуто та на неї надано відповідь листом Держпродспоживслужби від 30.12.2020 №24.1-6/2/20072 в межах строку, передбаченого частиною третьою статті 11 Закону України "Про державну службу". Що у свою чергу не перешкоджало суб`єкту призначення видати наказ про звільнення державного службовця в разі отримання ним негативної оцінки за результатами оцінювання його службової діяльності. Крім того, зазначав, що з 28.12.2019 по 28.09.2020 є періодом виконання позивачем визначених йому завдань на 2020 рік, а з 05.10.2020 по 27.11.2020 - це період визначення результатів службової діяльності позивача. А тому, на думку відповідача, посилання ОСОБА_1 на те, що 4-й квартал 2020 року враховувався при плануванні завдань на 2020 рік, а тому мав би враховуватися на день оцінювання - є хибним.

19.04.2021 до суду надійшли письмові пояснення позивача, в яких останній вказував, що аналіз ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності по 1-4 завданням дають право стверджувати про їх повне практичне виконання.

Аргументи відповідача 2

Відповідач - 2, Головне управління Держпродспоживслужби в Полтавській області, відзиву на позов не надав.

23.04.2021 до суду надійшли письмові пояснення від представника другого відповідача, Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області, в яких він зазначав, що на основі розрахунку середнього балу за виконання кожного визначеного завдання, безпосереднім керівником було виставлено позивачу негативну оцінку 2,25 - низька особиста залученість керівника у виконанні покладених завдань та неспроможність деталізувати теми та напрямки, які стосувалися виконання визначених завдань. Вказував, що під час виконання завдань позивач проявляв низьку ініціативність та самостійність для досягнення якісних результатів, до виконання завдань підходив формально. А такі показники не задовольняють досягнення якісних результатів та забезпечення на належному рівні виконання посадових обов`язків, у зв`язку з чим й було надано негативний висновок щодо результатів оцінювання.

В судовому засіданні представник позивача та позивач просили суд задовольнити позов.

Представники відповідачів проти позову заперечували та просили суд відмовити у задоволенні позову.

Суд, заслухавши пояснення позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

Обставини справи, встановлені судом

Позивач, ОСОБА_1 , з 15.11.2016 року проходив державну службу на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області.

Т.в.о. Голови Держпродспоживслужби 28.09.2020 видано наказ №291-К "Про визначення результатів виконання завдань державними службовцями Держпродспоживслужби", згідно якого наказано провести у період з 05 жовтня по 20 листопада 2020 визначення результатів виконання завдань у 2020 році державними службовцями Держпродспоживслужби, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В" /а.с. 54, том 1/ та затверджено список керівництва територіальних органів Держпродспоживслужби, оцінювання результатів службової діяльності яких проводиться у 2020 році. До цього списку увійшов, зокрема, ОСОБА_1 - начальник Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області.

Згідно плану - графіку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Держпродспоживслужби, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В" у 2020 році, до 09.11.2020 керівникам територіальних підрозділів необхідно подати:

т.в.о Голови Держпродспоживслужби письмовий звіт у довільній формі щодо результатів виконання завдань і ключових показників;

в електронному вигляді т.в.о. Голови Держпродспоживслужби форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" і "В" за 2020 рік згідно з додатком 8 до Порядку, заповнену в частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.

За наслідками оцінювання, відповідно до результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за 2020 рік ОСОБА_1 визначено середній бал 2,25 та виставлено негативну оцінку /а.с. 117-119, том 1/.

09.12.2020 наказом голови Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №420-к затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальної органів Держпродспоживслужби у 2020 році /а.с. 140, том 1/, згідно якого ОСОБА_1 , начальник Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області отримав негативну оцінку.

Згідно наказу голови Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №427-к від 10.12.2020 ОСОБА_1 звільнено з посади начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області у зв`язку з отриманням ним негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності, відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 Закону України "Про державну службу" в перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначений у документі про тимчасову непрацездатність /а.с. 172, том 1/.

Правовідносини публічної служби Держпроспоживслужзби з ОСОБА_1 припинені 04.01.2021 року після закінчення тимчасової непрацездатності останнього.

Позивач не погодився з висновками відповідача та рішенням про своє звільнення на їх підставі, у зв`язку з цим звернувся до суду за захистом своїх порушень прав та інтересів.

Норми права, що підлягають застосуванню

Завданням адміністративного судочинства, відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях регулює Закону України "Про державну службу" №889-VIII (далі - Закон №889-VIII).

Підстави, порядок проведення щорічного оцінювання службової діяльності державного службовця категорії "Б", а також процедура оскарження його результатів, визначаються Законом України "Про державну службу" від 10.12.2015 889-VIII, Постановою КМУ "Про затвердження Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців" від 23.08.2017 № 640 (далі - Типовий порядок №640), Методичними рекомендаціями "Про затвердження Методичних рекомендацій щодо визначення ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", затвердженими наказом Національного агентства України з питань державної служби від 27.11.2017 року №237 (далі - Методичні рекомендації).

Відповідно до частини 2 статті 1 Закону №889-VIII, державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно з частиною 2 статті 5 Закону №889-VIII, відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Статтею 44 Закону України №889-VIII визначено, що результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри, виявлення потреби у професійному навчанні.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу.

Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання.

Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

Згідно з частини 11 статті 44 Закону України №889-VIII порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 2 Типового порядку №640 метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри.

Оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця (п. 3 Типового порядку №640).

Пунктами 7, 9 -13 Типового порядку № 640 визначено, що оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції. Оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні. Державному службовцю визначається від двох до п`яти завдань. При цьому, строк виконання завдання має бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Порядку.

Завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.

Завдання і ключові показники для державного службовця на поточний рік визначаються у січні - вересні цього року в разі призначення (переведення) на посаду державної служби, виходу на роботу після відсутності на службі у випадках, передбачених абзацами третім - п`ятим пункту 14 цього Порядку, поновлення на посаді державної служби. Такі завдання і ключові показники визначаються протягом десяти робочих днів після призначення (переведення) або виходу на роботу.

Відповідно до п. 15 Типового порядку №640 для визначення результатів виконання завдань суб`єктом призначення приймається наказ (розпорядження), в якому зазначається: список державних службовців; строк визначення результатів виконання завдань; доручення, необхідні для організаційного забезпечення проведення цього етапу оцінювання (у разі потреби).

Висновки щодо правозастосування

Згідно з частиною другою статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

У цій справі предметом спору є визнання протиправними дій відповідача, що пов`язані з винесенням наказу №427-к від 10.12.2020 "Про звільнення ОСОБА_1 ", яким його звільнено із займаної посади.

У свою чергу, підставою для винесення цього наказу є Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпродспоживслужби у 2020 році від 09.12.2020 в частині, що стосуються оцінювання результатів службової діяльності начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 .

Як вже зазначалося, цим Висновком було встановлено позивачу негативні бали за наслідком проходження оцінювання та цей Висновок було затверджено наказом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) від 09.12.2020 №420-К "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпродспоживслужби" в частині, що стосуються оцінювання результатів службової діяльності начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 .

Частиною другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Задля оцінки правомірності та обґрунтованості оскаржуваного рішення про звільнення позивача суд у цій справі аналізував обґрунтованість та об"єктивність Висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності позивача ОСОБА_1 , на якому, у свою чергу, ґрунтувалися оскаржувані накази.

Як вже зазначалося, у межах процедур оцінювання державного службовця т.в.о. Голови Держпродспоживслужби було визначено та погоджено виконання чотирьох завдань та ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності на 2020 рік державному службовцю ОСОБА_1 , який займає посаду державної служби категорії "Б", а саме:

завдання № 1: "Організація ефективної роботи головного управління "Дерпродспоживслужби" в області";

завдання № 2: "Забезпечення управління персоналом";

завдання № 3: "Створення дієвих систем консультування споживачів, підвищення рівня загальної правової грамотності, ступеня проінформованості, впевненості та впливовості споживачів на розвиток внутрішнього ринку";

завдання № 4: "Здійснення контролю за організацією харчування учнів та вихованців в закладах освіти Полтавської області".

Отже, з аналізу положень Порядку №640 слідує, що в межах чотирьох завдань позивачу як державному службовцю були сформовані ключові показники, за якими має бути здійснено оцінку результатів службової діяльності позивача як державного службовця, що відповідає положенням Порядку №640.

Пунктом 39 Порядку №640 визначено, що після проведення співбесіди безпосередній керівник виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.

Додатком 4 до Порядку встановлено Критерії виставлення балів, а саме:

"не підлягає оцінюванню" - завдання не могло бути виконано через обставини, які об`єктивно унеможливили його виконання і щодо яких державний службовець не міг впливати чи пропонувати інший спосіб виконання завдання, зокрема тимчасова непрацездатність, відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень);

"0" - завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції;

"1" - завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;

"2" - Завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо).

"3" - завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;

"4" - Завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення. Пройдено професійне навчання відповідно до індивідуальної програми, за результатами якого нараховано не менше ніж 0,4 кредиту Європейської кредитної трансферно-накопичувальної системи (ЄКТС).

Згідно з таблицею Результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", - начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 за 2020 рік, в обґрунтування середньої оцінки "2,25" зазначено: "Низька особиста залученість керівника у виконанні покладених завдань та неспроможність деталізувати теми та напрямки, які стосувались виконання визначених завдань" /т. 1 а.с.52/.

При цьому, така середня оцінка була виставлена за результатами виконання всіх чотирьох завдань, які були поставлені перед ОСОБА_1 .

Очевидно, що зазначене обґрунтування "Низька особиста залученість керівника у виконанні покладених завдань та неспроможність деталізувати теми та напрямки, які стосувались виконання визначених завдань" вищевикладеним Критеріям виставлення балів.

Але й таке обґрунтування також не є об"єктивним і не доведено у ході судового розгляду справи ніякими доказами.

Досліджуючи докази у цій справі, суд аналізував Завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця /т.1 а.с.52-53/; Звіт щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, складений і поданий позивачем ОСОБА_1 /т.1 а.с.72-108/ та порівнював Завдання й Звіт з наведеним у Результатах виконання завдань /т.1 а.с.117-120/ висновком й обґрунтуванням виставлених у Результатах оцінок.

Як було зазначено вище, першим завданням є "Організація ефективної роботи Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області".

До цього завдання включено три ключові показники, виконання яких мало оцінюватися, а саме:

- виконано не менш, як 80 відсотків запланованих за звітний період завдань та заходів у рамках плану діяльності головного управління;

- завершено запровадження системи внутрішнього електронного документообігу та підключення її до системи електронної взаємодії органів виконавчої влади;

- організовано роботу щодо опрацювання 100 відсотків звернень громадян, запитів на публічну інформацію, що надійшли до головного управління.

Як вбачається з таблиці Результатів виконання завдань, за виконання 1-го завдання позивачу виставлено 2 бали, в обґрунтування чого зазначено наступне: не узагальнено інформацію щодо характеру та результатів перевірки та недостатній рівень інформованості споживачів; не надано детальної інформації щодо кількості позитивно вирішених звернень громадян; формальні відповіді щодо використання спецфонду; службовий автомобіль не відповідає наказу від 2017 року щодо нанесення на ньому маркування; недостатня робота щодо висвітлення діяльності управління на сайті служби.

Але таке обґрунтування не відповідає й прямо протирічить змісту Звіту позивача.

У Звіті щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця позивач, ОСОБА_1 , на стор.1-23 Звіту /т. 1 а.с. 72-94/ детально виклав повну й обширну інформацію щодо проведених за звітний період заходів, в розрізі напрямів діяльності очолюваного Головного управління, зі вказанням видів заходів, їх результатів, прийнятих рішень та їх результатів, а також інформування споживачів про діяльність ГУ; на стор.23-24 Звіті /т. 1 а.с.94-95/ - детальну інформацію про роботу ГУ зі зверненнями зі вказанням кількості, предмету звернень, наслідків їх вирішення (у т.ч. позитивно вирішено 478 звернень); стор.27-28 Звіту /т. 1 а.с.98-99/ відомості про реалізацію бюджетної та фінансової політики; стор.24-25 Звіту /т. 1 а.с.95-96/ - детальну інформацію щодо роботи ГУ зі ЗМІ, у т.ч. з веб-сайтом.

Щодо виконання 2-го ключового показника 1-го завдання судом встановлено, що позивач вказав у Звіті /стор. 28 Звіту/, що у Головному управлінні Держпродспоживслужби в Полтавській області впроваджено систему внутрішнього електронного документообігу, що підтверджується укладеним 09.10.2020 договором із ДП "Державний центр інформаційних ресурсів України" про підключення СЕД Головного управління до системи електронної взаємодії органів виконавчої влади (СЕВ ОВВ). Крім того, відповідно до регламенту пройдено тестування та за його результатами складено акт перевірки функціонування сервісу інтеграції між системою електронного документообігу "Megapolis.Doc.Net версія:1.2.3.12" та системою електронної взаємодії органів виконавчої версія 2.0. Систему внутрішнього електронного документообігу підключено до системи електронної взаємодії органів виконавчої влади в Головному управлінні 16.12.2019.

У ході розгляду справи це твердження відповідачами не було спростовано.

Щодо виконання 3-го ключового показника 1-го завдання позивачем було у звіті зазначено, що звернення громадян, а також запити на публічну інформацію, що надійшли до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області, опрацьовані, як того вимагає ключовий показник, на 100%.

Так, позивач повідомив, що всього з початку року станом на звітний період в Головному управлінні зареєстровано 699 звернень громадян та 36 запитів на публічну інформацію, з яких:

- у сфері безпечності харчових продукт та ветеринарної медицини - 112 звернень;

- з питань діяльності посадових та службових осіб - 3 звернення;

- з питань екології та забруднення навколишнього середовища, санітарного стану;

- з питань захисту прав споживачів - 283 звернень;

- з питань захисту рослин та фітосанітарії -65 звернень;

- з питань цін - 80 звернень;

- інші звернення - 32.

При цьому, позивач зауважив, що усі звернення громадян, які надходять до Головного управління, розглядаються у відповідності до норм чинного законодавства та у встановлені строки. Всі запити та звернення зареєстровано та розглянуто відповідно до вимог законодавства України, зокрема Закону України "Про звернення громадян" та Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Зворотного відповідачами не було доведено у ході розгляду справи.

У судовому засіданні суд на свої питання не отримав від представників Відповідача відповідей про те, якого узагальнення інформації щодо характеру та результатів перевірки позивач не зробив; в чому полягає й чим підтверджується недостатній рівень інформованості споживачів; яка ще детальна інформація щодо кількості позитивно вирішених звернень громадян була потрібна, при тому, що у Звіті чітко зазначені всі дані; в чому полягає формальність відповідей щодо використання спецфонду і який недолік допустив позивач в цій частині; яке відношення має до оцінювання державного службовця твердження про те, що службовий автомобіль не відповідає наказу від 2017 року щодо нанесення на ньому маркування; в чому полягає недостатність роботи щодо висвітлення діяльності управління на веб-сайті служби.

Представники Держпродспоживслужби у судовому засіданні не змогли пояснити суду жодного обґрунтування, зазначеного відповідачем 1 у Результатах виконання завдань /т.1 а.с.117/.

Так само відповідачем 1 не спростовано тверджень про позитивний результат роботи ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області, викладених і описаних позивачем у Звіті.

У судовому засіданні представники відповідачів стверджували про суттєві недоліки у роботі очолюваного позивачем Головного управління, проте доказів належного проведення перевірки роботи Головного управління, встановлення чи виявлення цих недоліків, а також самого факту існування допущених у роботі Головного управління та його керівника - позивача, суду відповідачами не було надано.

Суд вказує, що зауваження відповідача 1 про відсутність узагальнення інформації щодо характеру та результатів перевірки, недостатній рівень інформованості споживачів, не надання детальної інформації щодо кількості позитивно вирішених звернень громадян, формальні відповіді щодо використання спецфонду та те, що службовий автомобіль не відповідає наказу від 2017 року щодо нанесення на ньому маркування - можуть і мати місце, і можуть бути доведеними.

Але у межах оцінювання державного службовця вказане не було і не є критерієм оцінювання, висновки не відповідають формалізованому завданню, на яке давав відповіді державний службовець у своєму звіті.

Іншими словами, відповідач 1 у Висновку фактично поставив у провину позивачу речі, про які у завданні та у звіті державного службовця не йшлося.

Доводи відповідача про те, що інформація у звіті по першому завданню містить дані за 2018, 2019 роки, що свідчить про невиконання ним завдання №1 щодо організації ефективної роботи управління за 2020 рік, суд оцінює критично.

Так, зі змісту Звіту позивача, вбачається, що останній зазначав у ньому про результати роботи управління, у тому числі, за 2020 рік.

Зазначення позивачем інформації про результати роботи управління в 2018, 2019 роках жодним чином не спростовує того факту, що ОСОБА_1 обґрунтовано вказано у своєму звіті, що 1-й ключовий показник 1-го завдання виконано у повному обсязі та належним чином.

Отже, враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що виставлення позивачу 2 балів за 1-ше завдання "Організація ефективної роботи Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області" було здійснено відповідачем поверхнево та без будь-якого дослідження роботи Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області та його керівника та ніяким чином не вмотивовано.

Другим завданням є "Забезпечення управління персоналом".

До цього завдання включено чотири ключові показники, виконання яких мало враховуватися під час оціночної співбесіди, а саме:

- забезпечено підвищення престижу головного управління як роботодавця, (організовано поширення інформації про конкурси на посади державної служби для потенційних кандидатів на такі посади: у 80 відсотків конкурсів на посади державної служби взяло участь не менше трьох кандидатів на одну посаду.

- визначено потребу у професійному навчанні державних службовців.

- проведено опитування та проаналізовано рівень емоційної залученості, задоволеності умовами державної служби, потреби у професійному розвитку державних службовців головного управління, складено аналітичний звіт та плану заходів щодо розв`язання виявлених проблем та задоволення виявлених потреб.

- проведено повторне опитування та проаналізовано результативність реалізації плану заходів.

Як вбачається з таблиці Результатів виконання завдань, за виконання 2-го завдання позивачу виставлено 2 бали /т.1 а.с.117/, в обґрунтування чого зазначено наступне: не були організовані добори з березня 2020 року, інформація про вакансії не опублікована на офіційному сайті служби, останній конкурс проводився в березні 2020, як результат не сформований колектив для виконання необхідних посадових обов`язків; недостатня робота щодо покращення іміджу державної служби в регіоні; формальний підхід до опитування державних службовців; на сайті не в повній мірі висвітлена інформація щодо доборів на відкриті посади.

Проте, суд не погоджується із такими доводами відповідача, з огляду на наступне.

Щодо виконання 1-го ключового показника 2-го завдання судом встановлено, що позивачем у звіті зазначено /т. 1. а.с.97, 104-106/, що на виконання вимог Порядку проведення конкурсу на зайняття посад державної служби, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2016 №246 в Головному управлінні Держпродспоживслужби в Полтавській області було оголошено на Єдиному порталі вакансій Нацдержслужби України http://career.gov.ua та на офіційному сайті управління http://polvet.gov.ua та проведено конкурси на зайняття вакантних посад державних службовців. ОСОБА_1 у звіті зазначено, що за звітний період в управлінні проведено 2 конкурси на вакантні посади, у яких взяло участь від трьох до десяти кандидатів на одну посаду. Подано детальну інформацію про управління персоналом, проведення опитувань кадрового складу служби та їх результатів.

Посилання відповідачів про наявність 35% вакантних посад протягом 2020 року в управлінні, та про те, що добори на такі вакантні посади не організовувалися з березня 2020, суд оцінює критично.

Так, пунктом 7 Порядку №640 визначено, що оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Отже, відповідно до вказаного пункту Порядку оцінюванню підлягає не будь-яка діяльність службової особи, а конкретно визначені йому керівником завдання та ключові показники. І саме за результатами їх виконання виставляються відповідні бали, згідно яких формується результат оцінювання.

Проте, суд звертає увагу на те, що питання про заповнення посад і щодо добору персоналу не були визначені ні в завданнях, ні в ключових показниках, а тому взагалі не можуть враховуватися під час оцінювання та визначенні балів за виконане завдання, що свідчить про те, що такі недоліки не повинні впливати на загальний бал виконання цього завдання.

Окрім того, як свідчать матеріали справи, Головним управлінням у 2020 році оголошувалися та проводилися за загальною процедурою з урахуванням особливостей, визначених цим Порядком, конкурси на зайняття вакантних посад державної служби категорії "Б" та "В".

Інформація щодо проведення конкурсів, передбачена Порядком проведення конкурсів, оприлюднюється на офіційному веб-сайті Головного управління.

Водночас, у зв`язку із прийняттям Кабінетом Міністрів України постанови від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" та з метою недопущення розповсюдження коронавірусної інфекції до стабілізації ситуації в Україні, НАДС рекомендовано утриматися від оголошення конкурсів на зайняття посад державної служби.

08 квітня 2020 року набув чинності Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік", яким тимчасово призупинені норми Закону України "Про державну службу" в частині конкурсного добору на посади державної служби, натомість введена процедура тимчасового добору на посади державної служби шляхом укладання строкового контракту.

Процедура такого добору визначена Постановою Кабінету Міністрів України від 22.04.2020 №290 "Деякі питання призначення на посади державної служби на період дії карантину, установленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

Вказане жодним чином не враховано відповідачем 1 при виставленні негативної оцінки позивачу щодо організації конкурсного добору й заповнення посад державної служби.

Щодо виконання 2-го ключового показника 2-го завдання судом встановлено, що позивачем у звіті зазначено про проведення з початку 2020 року професійного навчання (у тому числі відповідно до індивідуальних програм) всіх державних службовців (203 працівника - 100%) Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області на виконання постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Положення про систему професійного навчання державних службовців, голів місцевих державних адміністрацій, їх перших заступників, посадових осіб місцевого самоврядування та депутатів місцевих рад" від 06.02.2019 №106. ОСОБА_1 у звіті зазначено, що на курси підвищення кваліфікації направлено 41 працівника управління за напрямками фітосанітарія та ветеринарія, що становить 100% від запланованих за відповідний період, а з травня 2020 року курси підвищення кваліфікації проводились дистанційно.

Отже, наведене у своїй сукупності свідчить, що 2-й ключовий показник 2-го завдання позивачем виконано належним чином.

Щодо виконання 3-4 ключового показника 2-го завдання судом встановлено, що позивачем у звіті зазначено про проведення в управлінні з 10 по 24 березня 2020 року опитування щодо визначення рівня залученості персоналу, в якому взяло участь 217 працівників з відсотковими та кількісними показниками по кожному критерію опитування, що свідчить про проведення аналізу такого опитування:

Робота надихає - 56% опитаних;

Робота подобається - 83%;

Вважають її цікавою - 61%;

Вважають її важливою для людей та країни - 91%;

Звикли до роботи та колективу - 88%;

Не планують змінювати роботу в найближчі роки - 76%;

Не бачать перспектив кар`єрного зростання протягом 2-3 років - 69 респондентів;

Не змогли визначитися - 46 респондентів;

Розуміють, що їх кар`єра залежить від вмінь та якості праці - 64%;

Погоджуються з тим, що для працівника в управлінні створені умови для професійного розвитку - 73%.

Працівниками дана позитивна оцінка співпраці з безпосереднім керівником - керівник цікавиться думкою з важливих питань - 71%, керівник консультує щодо складних питань - 80%, керівник надає зворотній зв`язок - 79%, керівник ставиться з повагою до працівників - 83%.

70 працівників не впевнені і тому, що можуть вплинути на рішення безпосереднього керівника.

Переважна більшість (136 осіб) вважає, що в Управлінні стимулюють та підтримують ініціативу працівників.

Абсолютна більшість працівників (171 особа) порекомендували б управління як гарне місце роботи.

А з 07 по 15 вересня 2020 року проводилося повторне опитування щодо визначення рівня залученості персоналу, в якому взяло участь 234 працівники. У звіті ОСОБА_1 зазначено, що проблеми, виявлені попереднім опитування залишилися, однак з динамікою на покращення, про що свідчать кількісні та якісні показники опитування. Так, у звіті звернув увагу на те, що вже 13 осіб не висловлювали пропозиції щодо покращення методів роботи (17 осіб згідно попереднього опитування) та 129 розуміють, навіщо та які зміни відбуваються в Управлінні (122 працівника за результатами опитування в березні). 71 респондент згідно повторного опитування бачить перспективи кар`єрного зростання протягом 2-3 років проти 68 респондентів в березні. Збільшилася кількість працівників, які вважають, що наразі мають можливість розвиватися як професіонал (163 у вересні проти 160 у березні 2020 року), і цьому сприяє безпосередній керівник (162 у вересні проти 157 у вересні 2020 року).

Крім того, матеріалами справи підтверджено, що листами від 10.03.2020 №ЗАП-07/74/20 та №ЗАП-07/74/20, від 17.03.2020 №ЗАП-07/89/20, від 23.03.2020 №ЗАП-07/95/20, від 11.09.2020 №ЗАП-07/272/20 начальником управління ОСОБА_1 та першим заступником начальника управління С.Павловим, керівникам управлінь, відділів, районних, міськрайонних, міських управлінь Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області доведено до відому про початок проведення опитування щодо визначення рівня залученості персоналу та з проханням пройти таке опитування якомога більшої кількості працівників /а.с. 108-112, том 3/.

При цьому, відповідачем у своєму висновку не конкретизовано, в чому виявився суто формальний підхід позивача в процесі організації, проведення та аналізу рівня емоційної залученості, задоволеності умовами державної служби, потреби у професійному розвитку державних службовців головного управління.

У ході розгляду справи представники відповідачів не змогли пояснити на питання суду: на чому ґрунтується твердження про те, що не сформований колектив для виконання посадових обов"язків; в чому недостатність роботи щодо покращення іміджу державної служби в регіоні; в чому полягає формальність підходу до опитування державних службовців.

Ці твердження, які покладені відповідачем 1 в обґрунтування негативної оцінки позивача, у ході розгляду справи залишилися не тільки не доведеними будь-якими доказами, але й не роз"ясненими.

Третім завданням є "Створення дієвих систем консультування споживачів, підвищення рівня загальної правової грамотності, ступеня поінформованості, впевненості та впливовості споживачів на розвиток внутрішнього ринку".

До цього завдання включено три ключові показники, виконання яких мало враховуватися під час оціночної співбесіди, а саме:

- проведено інформаційну компанії щодо законодавства у сферах діяльності Держпродспоживслужби та її територіальних органів;

- створено та забезпечено функціонування на базі головного управління консультаційного центру захисту споживачів;

- проведено наради, семінари, засідання за круглим столом щодо обговорення проблемних питань у сфері діяльності Держпродспоживслужби та шляхів їх вирішення.

Як вбачається з таблиці Результатів виконання завдань /т. 1 а.с. 118/, за виконання 3-го завдання позивачу виставлено 3 бали, в обґрунтування якого зазначено наступне: не зазначено про план поінформованості в період карантину через цифрові канали комунікації; надано поверхневі пояснення щодо ефективності роботи консультаційного центру, створеного при ГУ та деталізації його роботи; недостатній рівень залучення керівника до реалізації вказаного завдання та низький рівень використання та популяризації превентивних заходів щодо основних напрямків діяльності Держпродспоживслужби.

Проте, суд не погоджується із такими доводами відповідача, з огляду на наступне.

Щодо виконання 1-го ключового показника 3-го завдання судом встановлено, що позивачем у звіті детально зазначено /т.1 а.с.100-102, 106-107/ про забезпечення проведення широкої інформаційної кампанії щодо висвітлення діяльності управління. Всього з початку року було розміщено 1609 публікацій на веб-сайті на веб-сайті Головного управління та у соціальній мережі, з яких 840 було прокоментовано засобами масової інформації та висвітлені на інших сайтах з посилання на управління. Крім того, позивачем у звіті зазначено, що фахівці управління брали участь у 9 телепередачах а також надали 49 коментарів для ЗМІ.

Суд зауважує, що наявність у звіті плану поінформованості в період карантину через цифрові канали комунікації не визначалося завданням №3, а тому не могло було критерієм оцінювання, відповідно, посилання у висновку на те, що такий звіт відсутній, є необґрунтованим.

Щодо виконання 2-го ключового показника 3-го завдання судом встановлено, що позивачем у звіті зазначено про створення на базі Головного управління консультаційного центру з питань захисту прав споживачів згідно наказу Головного управління №193-ОД від 16.01.2020 року, який опубліковано на веб-сайті Головного управління. Цим же наказом затверджено Положення про Консультаційний центр з питань захисту споживачів у Полтавській області. Звернення до консультаційного центру здійснюється шляхом надсилання електронного звернення про отримання консультації на електронну адресу або за допомогою засобів телефонного зв`язку.

Суд зазначає, що ефективність роботи консультаційного центру та деталізація його роботи не були критерієм оцінки діяльності ОСОБА_1 , а тому не можуть братися до уваги під час виставлення балу по такому критерію оцінювання як створення та забезпечення функціонування на базі головного управління консультаційного центру захисту споживачів.

Щодо виконання 3-го ключового показника 3-го завдання судом встановлено, що позивачем у звіті зазначено про забезпечення організації 55 нарад та 24 семінарів, що проводилися в онлайн-режимі, на яких, зокрема, обговорювалися проблемні питання у сфері діяльності Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області та його структурних підрозділах, питання впровадження системи НАССР в освітніх закладах області; проведено онлайн-наради з експортерами та сільгоспвиробниками, суб`єктами господарювання, які здійснюють господарську діяльність з виробництва та маркування дерев`яного пакувального матеріалу, щодо виконання фітосанітарних заходів та вимог країн-імпортерів, рестораторами Полтавщини, яким було роз`яснено як функціонувати закладам громадського харчування в умовах поширення коронавірусної хвороби COVID-19.

Щодо доводів відповідача про недостатній рівень залученості керівника до реалізації цього завдання суд, вкотре вже, вказує, що наведене не було критерієм, за яким оцінювалася діяльність ОСОБА_1 як державного службовця в 2020 році, та взагалі виходить за межі такого завдання.

Четвертим завданням є "Здійснення контролю за організацією харчування учнів та вихованців в закладах освіти Полтавської області".

До цього завдання включено три ключові показники, виконання яких мало враховуватися під час оціночної співбесіди, а саме:

- забезпечено 100 відсотків постачання харчових продуктів до закладів освіти виключно постачальниками, що пройшли державну реєстрацію або отримали експлуатаційний дозвіл;

- проведено 1 "круглий стіл" за участю органів місцевого самоврядування щодо обговорення проблемних питань харчування дітей в регіоні та шляхи їх вирішення;

- проведення 5 навчань для кухарів з питань дотримання вимог харчового законодавства, в тому числі системи НАССР;

- проведено 3 практичних заняття на визначеному харчоблоці з представниками закладів освіти області щодо застосування системи НАССР.

Як вбачається з таблиці Результатів виконання завдань, за виконання 4-го завдання позивачу виставлено 2 бали, в обґрунтування якого зазначено наступне: не розкрито зміст принципів, системи аналізу небезпечних факторів та контролю за харчуванням у закладах освіти і у суб`єктів господарювання; низький рівень залучення керівника до реалізації необхідних заходів; не деталізовано виконання програми по ключовим показникам, не забезпечено аргументацію виконання вказаного пункту.

Щодо виконання 1-го ключового показника 4-го завдання судом встановлено, що позивачем у Звіті зазначено про забезпечення за відповідний період контролю постачання харчових продуктів до закладів освіти виключно постачальниками, що пройшли державну реєстрацію або отримали експлуатаційний дозвіл.

Щодо 2-го ключового показника 4-го завдання судом встановлено, що позивачем у Звіті зазначено про те, що 16 січня 2020 року в Пирятинському районі було проведено "круглий стіл" з представниками місцевої влади, керівниками міських та районних відділів освіти, представниками батьківських комітетів шкіл, під час якого обговорили проблемні питання харчування дітей регіону, профілактики харчових отруєнь серед школярів та вихованців дошкільних навчальних закладів. За результатами обговорення запровадження щотижневе залучення представників Пирятинського районного управління та батьківського комітету до роботи комісій в навчальних закладах району.

Щодо 3-го ключового показника 4-го завдання судом встановлено, що позивачем у Звіті зазначено про те, що у серпні 2020 року організовано проведення 3 онлайн-навчання серед працівників закладів освіти, кухарів щодо розробки та запровадження системи НАССР на харчоблоках навчальних закладів області. У вересні 2020 року на навчальних закладах м. Кременчука щодо дотримання вимог харчового законодавства та запровадження системи НАССР, також в приміщенні Лубенської міської ради провели теоретичне навчання для кухарів навчальних закладів м. Лубни щодо дотримання гігієнічних вимог при приготуванні страв та запровадження системи НАССР на харчоблоках.

Щодо 4-го ключового показника 4-го завдання судом встановлено, що позивачем у Звіті зазначено про те, що у вересні 2020 року на харчоблоці Пирятинського ліцею проведено практичне заняття з представниками закладів освіти Пирятинської ОТГ щодо застосування системи НАССР; на харчоблоці Горішньоплавнівського ДНЗ "Дюймовочка" проведено практичне заняття з представниками дитячих навчальних закладів міста і міського відділу освіти щодо застосування системи НАССР в умовах COVID-19; на базі Кременчуцької гімназії №1 проведено практичне навчання щодо застосування системи НАССР.

Суд зауважує, що відповідачем у Завданні не визначався такий критерій оцінки результатів діяльності ОСОБА_1 як зміст принципів, система аналізу небезпечних факторів та контролю за харчуванням у закладах освіти і у суб`єктів господарювання, рівень залученості керівника до реалізації необхідних заходів, деталізація виконання програми по ключовим показникам, аргументація виконання такого завдання, що у свою чергу свідчить про те, що відповідач, оцінюючи виконання завдання 4 явно вийшов за межі критеріїв оцінювання виконання цього завдання.

Судом досліджено у судовому засідання відезапис співбесіди позивача ОСОБА_1 з керівником Держпродспоживслужби в межах оцінювання державного службовця.

Однак зміст співбесіди не пояснює жодним чином записів у обґрунтування виставлених негативних оцінок, про які йшлося вище.

Підсумовуючи викладене, суд зазначає, що стосовно позивача в обґрунтуванні для застосованих балів при оцінюванні за 2020 рік було використано такі формулювання як: "середній бал 2,25", з обґрунтуванням "низька особиста залученість керівника у виконанні покладених завдань та неспроможність деталізувати теми та напрямки, які стосувалися виконання визначених завдань".

Однак такі обґрунтування не містять змістовності та із них неможливо встановити: які саме конкретизовані недоліки було допущено державним службовцем, їхні кількісні, якісні чи інші характеристики у відповідності до покладених на державного службовця прав і обов`язків.

Натомість, формальне, неконкретизоване зазначення недоліків при оцінюванні виконаного завдання державним службовцем, не може заміняти реального обґрунтування для оцінювання, котре повинно базуватися на ретельному аналізі конкретних завдань, поставлених державному службовцю для виконання, та практичних результатах його роботи.

Складність у даному випадку породжує першочергове нечітке та узагальнене визначення завдань на 2020 рік, які не містять показників для вимірювання їх у кількісному та/або якісному вираженні (як це передбачено пунктом 10 Типовому порядку № 640), що фактично не дає можливості в подальшому надати однозначної оцінки результатам їх виконання.

Однак, на переконання суду, така ситуація не повинна трактуватися довільним чином і виключно на розсуд роботодавця, а його рішення (у даному випадку щодо оцінювання) повинно в будь якому разі бути належним чином обґрунтованим.

Проте з матеріалів даної справи не вбачається якого-небудь належного обґрунтування оспорюваного рішення відповідача, а саме лише посилання на певні типові формулювання з нормативних актів як на підтвердження досягнення чи недосягнення певних результатів роботи не може вважатися достатнім і правомірним за своєю суттю.

Як зауважував представник Держпродспоживслужби України, оцінювання діяльності державного службовця начальника ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 здійснювалося в цілому, а планові завдання слугували визначенням пріоритетності та орієнтиром в такому оцінюванні.

Однак, суд не може погодитися з такими доводами відповідача, адже такі вимоги до оцінювання могли ставитися при оцінці характеристик діяльності ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області загалом та його керівника ОСОБА_1 , зокрема.

Разом з тим, зміст оскаржуваного висновку не дає підстав вважати, що діяльності управління в цілому надавалася оцінка під час виконання завдань державним службовцем. Адже Завдання були направлені чітко на перевірку діяльності ОСОБА_1 як державного службовця у 2020 році, що відповідає приписам Типового порядку №640 про мету оцінювання, як визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань.

Суд вказує, що задля доведеності недоліків у роботі Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області та у роботі його керівника - ОСОБА_1 , відповідач 1 не провів ані перевірки діяльності вказаного Головного управління, ані перевірки чи службового розслідування діяльності позивача. А тому недоліки в роботі, про які відповідачі стверджували, жодним чином ними не доведені.

Крім того суд зазначає таке.

Відповідно до пункту 10 частини 1 статті 7 Закону України "Про державну службу" №889-VII, державний службовець має право на оскарження в установленому законом порядку рішень про накладення дисциплінарного стягнення, звільнення з посади державної служби, а також висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання його службової діяльності.

Аналогічне посилання є у пунктах 38-41 Порядку № 640, яким встановлено, що висновок щодо результатів оцінювання з негативною оцінкою може бути оскаржений державним службовцем.

Оскарження результатів оцінювання службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється відповідно до статті 11 Закону України "Про державну службу".

У скарзі державним службовцем зазначаються зауваження до балів за виконання того чи іншого завдання та наводяться факти, які спростовують критерії, що відповідають згаданому балу.

Висновок щодо результатів оцінювання скасовується суб`єктом призначення або судом.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 31.10.2019 по справі №240/6051/18.

Як встановлено матеріалами справи, позивач не погодився з результатами оцінювання своєї діяльності за 2020 рік та подав голові Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів зауваження та скаргу на висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області /а.с. 122-162, том 1/.

Разом з тим, вказані зауваження про необ`єктивне оцінювання результатів роботи ОСОБА_1 та викладені в скарзі доводи позивача з підтверджуючими доказами, відповідачем при затвердженні висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності позивача та у подальшому при винесенні наказу про його звільнення, до уваги не взято.

Враховуючи вищевикладене, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, діяв не у відповідності до норм законодавства України.

Таким чином висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності щодо державного службовця начальника Головного управління Державної служби України з безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в Полтавській області ОСОБА_1 , з оцінкою "негативна", затверджений наказом Державної служби України з безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 09.12.2020 року № 420-к, не може вважатися безсумнівним, об`єктивним, обґрунтованим і правомірним, тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

З огляду на це і як наслідок - наказ Державної служби України з безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 09.12.2020 року № 420-к, яким був затверджений цей висновок, є протиправним та підлягає скасуванню.

Стосовно звільнення позивача з посади начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області, суд зазначає, що результати оцінювання позивача є необґрунтованими і протиправними, тому вони не можуть породжувати й будь-яких правомірних наслідків, зокрема, їх реалізація не може визнаватися законною.

А тому як наслідок рішення про звільнення державного службовця, прийняте за наслідком необґрунтованого оцінювання, не може вважатися законним, у зв`язку з чим наказ про звільнення слід визнати протиправним і скасувати, поновивши позивача на посаді, з якої він був безпідставно звільнений.

Щодо визначення дати, з якої необхідно поновити ОСОБА_1 на посаді, суд зазначає, що згідно наказу голови Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №427-к від 10.12.2020, звільнено ОСОБА_1 з посади начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області у зв`язку з отриманням ним негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності, відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 Закону України "Про державну службу" в перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначений у документі про тимчасову непрацездатність /а.с. 172, том 1/.

Згідно відомостей, зазначених у листку непрацездатності серії НОМЕР_1 , ОСОБА_1 у період з 26.11.2020 по 03.12.2020, з 04.12.2020 по 31.12.2020 включно перебував на лікарняному, а першим днем роботи визначено 01.01.2021 /а.с. 174-177, том 1/.

Фактично першим робочим днем позивача є 04.01.2021, оскільки дата, визначена у листку непрацездатності 01.01.2021, є неробочим днем, як і 02.01.2021 та 03.01.2021.

Відтак, позивач підлягає поновленню на посаді з 05.01.2021, оскільки 04.01.2021 є його останнім робочим днем.

Відповідно до частини другої статті 235 Кодексу законів про працю України, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Середній заробіток працівника визначається відповідно до статті 27 Закону України "Про оплату праці" за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100 (далі - Порядок).

Відповідно до пункту 5 Порядку основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є розрахована згідно з абзацом першим пункту 8 цього Порядку середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника.

Пунктом 8 Порядку передбачено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді (абзац другий пункту 8 Порядку).

Відповідно до абзацу третього пункту 8 Порядку середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства.

Матеріали справи містять довідку про середню заробітну плату від 18.12.2020 №01-17/89, відповідно до якої нарахована заробітна плата за останні два повних місяця роботи (жовтень 2020 року - листопад 2020 року) складає 68 043,88 грн.

Відповідно до листа Мінсоцполітики України "Про розрахунок норми тривалості робочого часу на 2020 рік" від 29.07.2019 №1133/0/206-19 кількість робочих днів в жовтні 2020 року становить 21 день та в листопаді 2020 року становить 21 день, що разом становить 42 робочих дні.

Позивачем за жовтень, листопад 2020 року відпрацьовано фактично 39 робочих днів.

Таким чином, середньоденний заробіток позивача за один робочий день складає 1 744,71 грн. (68 043,88грн./39 робочих днів).

Згідно з листом Міністерства праці та соціальної політики України "Про розрахунок норми тривалості робочого часу на 2021 рік" від 12.08.2020 №3501-06/219 кількість робочих днів складає: січень 2021 року - 19 днів, лютий 2021 року - 20 днів, березень 2021 року - 22 дні, квітень - 22 дні, травень - 4.

Період вимушеного прогулу позивача з 05 січня 2021 року (перший робочий день після звільнення позивача) по 11.05.2021 року (день ухвалення судом рішення про поновлення позивача на службі) складає 86 робочих днів.

Зважаючи на 86 робочих днів вимушеного прогулу з 05.01.2021 по 11.05.2021, сума середнього заробітку позивача за час вимушеного прогулу становить 150 045 грн 06 коп (1 744,71 грн. х 86 робочих днів). При цьому з вказаної суми відповідачем має бути відраховано податки та обов`язкові платежі.

За наведених обставин підлягає задоволенню позовна вимога ОСОБА_1 про стягнення з роботодавця середнього заробітку за час вимушеного прогулу з моменту незаконного звільнення позивача і до дня винесення судом рішення про поновлення позивача на службі в розмірі 150 045 грн 06 коп, з якої підлягають відрахуванню обов`язкові податки та збори.

Суд зауважує, що при комп"ютерній верстці скороченого судового рішення, що проголошено судом 11 травня 2021 року, була допущена описка при визначенні суми середнього заробітку, що підлягає стягненню: зазначено суму "150 850 грн 35 коп" замість вірної "150 045 грн 06 коп).

Ця описка у скороченому рішенні була виправлена судом ухвалою від 12 травня 2021 року.

Тому резолютивна частина цього судового рішення викладається судом з урахуванням ухвали про виправлення описки.

Відповідно до статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України, негайно виконуються рішення суду, зокрема, про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць (пункт 2); поновлення на посаді у відносинах публічної служби (пункт 3).

Відтак, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді та стягнення середнього заробітку за один місяць підлягає негайному виконанню.

Зважаючи на 86 робочих днів вимушеного прогулу з 05.01.2021 по 11.05.2021 (чотири повних місяці), сума середнього заробітку позивача за час вимушеного прогулу за один місяць становить 36 638 грн 91 коп (1 744,71 грн. х 21 робочий день (86/4=21)).

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною першою статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно зі статтею 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На виконання цих вимог відповідач як суб`єкт владних повноважень належних і достатніх доказів, які б повністю спростували доводи позивача, не надав.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 рнокпп НОМЕР_2 ) до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (вул. Б.Грінченка 1 м.Київ ), Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області (вул. Воскресенський узвіз 7 м. Полтава ) задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпродспоживслужби у 2020 році, який затверджено наказом голови Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 09.12.2020 №420-к, у частині оцінювання результатів службової діяльності начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати Наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 09.12.2020 року № 420-К "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпродспоживслужби" в частині, що стосується оцінювання результатів службової діяльності начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати Наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів № 427-К від 10.12.2020 року "Про звільнення ОСОБА_1 ".

Поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області з 05 січня 2021 року.

Стягнути з Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 150 045 грн 06 коп, з якого підлягають відрахуванню обов`язкові податки та збори.

Допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області з 05 січня 2021 року та в частині стягнення з Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць у сумі 36 638 грн 91 коп, з вирахуванням обов`язкових податків та зборів.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 03.10.2017 року.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 21 травня 2021 року.

Головуючий суддя І.С. Шевяков