Справа № 540/142/21
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2021-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/142/21
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Дубровної В.А., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

І. Зміст позовних вимог

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ), від імені якого діє адвокат Хараїм Ольга Валеріївна (далі - представник позивача), звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області (далі відповідач, ГУ ПФУ в Херсонській області), у якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області щодо відмови у здійсненні ОСОБА_1 перерахунку пенсії,

- зобов`язати відповідача здійснити перерахунок та виплату раніше призначеної ОСОБА_1 пенсії за вислугу років відповідно до ЗУ "Про Пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб" від 09.04.1992 року №2262-ХІІІ у розмірі 90 % від суми місячної чинної заробітної плати на підставі довідки Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції від 27.10.2020 №3.1/11531/Явт з урахуванням посадового окладу - 5 640 грн., окладу за військовим (спеціальним) званням підполковник внутрішньої служби - 1 410 грн., надбавки за вислугу років (45%) - 3 172,50 грн., надбавки за роботу в умовах режимних обмежень (10%) - 564 грн., премії (50%) - 2 820 грн. починаючи з 01.04.2019 року.

ІІ. Позиція позивача та заперечення відповідача.

Вказані вимоги представник позивача обґрунтовує обставинами, викладеними у позові, які полягають у тому, що відповідно до ст. 12, 13 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" від 09.04.1992 № 2262-ХІІ органами Пенсійного фонду України на підставі грошового атестату ОСОБА_1 з 01.12.2010 призначено пенсію за вислугу років у розмірі 90 % від суми чинної (заробітної) плати за посадою начальника відділу охорони Голопристанської виправної колонія (№7) УДДУПВП у Херсонській області - міжобласної спеціалізованої туберкульозної лікарні. На виконання рішення Херсонського окружного адміністративного суду у справі №540/2888/20 Південним міжрегіональним управлінням з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції ОСОБА_1 надана довідка про розмір грошового забезпечення, що враховується при перерахунку пенсії № 3.1/11531/Явт від 27.10.2020. У грудні 2020 року позивач звернувся до ГУ ПФУ в Херсонській області із заявою, в якій просив здійснити перерахунок призначеної йому пенсії за вислугою років згідно довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується при перерахунку пенсій, виданої Південним міжрегіональним управлінням з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції за №3.1/11531/Явт від 27.10.2020. Однак, листом за № 35-5202/1-03/8-2100/21 від 05.01.2021 відповідач повідомив позивача про те, що підстави для перерахунку пенсії відсутні. Отже, представник позивача вважає бездіяльність ГУ ПФУ в Херсонській області щодо здійснення перерахунку призначеної позивачу пенсії незаконною та такою, що порушує його право на належний рівень соціального забезпечення, гарантоване Конституцією України, що стало підставою звернення до суду.

08.02.2021 року відповідач надав відзив на позов, яким заперечує проти його задоволення, вказуючи на відсутність законних підстав для здійснення перерахунку пенсії позивача на підставі довідки Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції, оскільки після скасування пунктів 1 та 2 постанови КМУ № 103 Урядом України не приймалося іншого порядку здійснення перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом № 2262 "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб".

ІІІ. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 25.01.2021 р. у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відповідно до частини 5 ст. 262 КАС України, якою передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Частиною 4 ст. 243 КАС України передбачено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Позивач перебуває на обліку ГУ ПФУ в Херсонській області та отримує пенсію за вислугою років, призначену відповідно до ЗУ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб".

Відповідно до матеріалів пенсійної справи № ( Державний департамент з питань виконання покарань) відповідно до постанови КМ України "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" від 21.02.2018 р. № 103, постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" на підставі довідки Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції від 05.03.2018 р. № 3.3/2270/Ярм про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії ОСОБА_1 , за нормами, чинними на 01.03.2018 р., який складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням підполковник внутрішньої служби, надбавки за вислугу років (45 %), ГУ ПФУ в Херсонській області здійснено перерахунок пенсії ОСОБА_1 ( а.с. 29-30 ).

27.10.2020 року Південним міжрегіональним управлінням з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції виготовлено довідку №3.1/11531/Явт про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії, виданої ОСОБА_1 , про те, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 за нормами чинними на 05.03.2019 р., за посадою начальника відділу охорони Голопристанської виправної колонія (№7) УДДУПВП у Херсонській області - міжобласної спеціалізованої туберкульозної лікарні, розмір посадового окладу складає 5 640 грн., оклад за військовим (спеціальним) званням підполковник внутрішньої служби - 1 410 грн., надбавки за вислугу років (45%) - 3 172,50 грн., надбавки за роботу в умовах режимних обмежень (10%) - 564 грн., премії (50%) - 2 820 грн.

Позивач звернувся до ГУ ПФУ в Херсонській області із заявою про здійснення перерахунку пенсії на підставі довідки Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції №3.1/11531/Явт від 27.10.2020.

05.01.2021 року ГУ ПФУ в Херсонській області листом № 35-5202/1-03/8-2100/21 повідомило позивача, що 05.03.2019 набрало законної сили рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.12.2018 по справі №826/3858/18, яким було визнано протиправними та нечинними, зокрема, пункти 1, 2 Постанови №103, проте, нормативно-правових актів щодо визначення умов, порядку та розмірів, які передбачають проведення перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом № 2262-ХІІ не приймалось.

Позивач, вважаючи порушеним своє право на перерахунок його пенсії, звернувся до суду з цим позовом.

V. Норми права, які застосував суд.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із частиною першою статті 46 Конституції України громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

Основні засади державної політики у сфері соціального захисту військовослужбовців та членів їх сімей регулює Закон України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей від 20.12.1991 № 2011-XII в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин. (надалі - Закон № 2011-XII), яким передбачено, зокрема,

- держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів ( частина 1 статі 9);

- до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення ( частина друга статі 9);

Спеціальним законом, який регулює правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі є Закон України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" від 09 квітня 1992 року № 2262-XII, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Закон № 2262-XII), який передбачає, зокрема, що

- пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України ( частина 3 статті 43).

- у разі якщо на момент призначення або виплати пенсії відбулася зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення та/або були введені для зазначених категорій осіб нові щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії у розмірах, встановлених законодавством, пенсія призначається з урахуванням таких змін та/або нововведень, а призначена пенсія підлягає невідкладному перерахунку. ( частина 18 статті 43).

- перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком. ( частина 3 статті 51).

- перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку ( частина 1 статті 63).

- якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону ( частина 2 статті 63).

- усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій ( частина 4 статті 63).

Постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 затверджено Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (далі - Порядок № 45), яким визначено, що

- пенсії, призначені відповідно до Закону № 2262-XII, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом №2262- XII, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України ( пункт 1 в редакції постанови КМ № 103 від 21.02.2018).

- Пенсійний фонд України після прийняття Кабінетом Міністрів України рішення щодо перерахунку пенсій та отримання відповідного повідомлення від Мінсоцполітики повідомляє своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі (далі - головні управління Пенсійного фонду України) про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку (далі - списки), та надсилає відповідну інформацію, зокрема до Міноборони (далі - державні органи) ( абзац перший пункту 2 в редакції постанови КМ № 784 від 21.08.2019)

- Головні управління Пенсійного фонду України у десятиденний строк з моменту надходження зазначеного повідомлення складають списки за формою згідно з додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів (далі - уповноважені органи) видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ( абзац другий пункту 2 в редакції постанови КМ № 103 від 21.02.2018);

- на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі - довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України ( абзац перший пункту 3 в редакції постанови КМ № 103 від 21.02.2018);

- довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком ( пункт 3 в редакції постанови КМ № 1372 від 23.12.2009).

- перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинами другою і третьою статті 51 Закону. Якщо внаслідок перерахунку розмір зменшується, пенсія виплачується в раніше встановленому розмірі. ( пункт 4 із змінами, внесеними згідно з постановою КМ № 847 від 28.10.2015);

- під час перерахунку пенсій використовуються такі види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням. ( пункт 5 цього Порядку).

Додатком № 2 до Порядку № 45, в редакції постанови КМ № 103 від 21.02.2018, затверджена форма Довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, яка передбачає розміри посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням та відсоткової надбавки за вислугу років за відповідною посадою.

Питання щодо подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій, відповідно до Закону № 2262-ХІІ, крім пенсій військовослужбовцям строкової служби та членам їх сімей, регулює Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" затверджений постановою правління Пенсійного фонду України від 30.01.2007 № 3-1 (далі - Порядок № 3-1), яким передбачено, зокрема,

- заява про переведення з одного виду пенсії на інший, про перерахунок пенсії подається до органу, що призначає пенсію, заявником за місцем проживання, а при необхідності - його законним представником за місцем його проживання. ( абзац 1 пункту 4 цього Порядку);

- перерахунок раніше призначених пенсій проводиться органами, що призначають пенсії, в порядку, установленому статтею 63 Закону № 2262-ХІІ. Пенсіонери подають органам, що призначають пенсії, додаткові документи, які дають право на підвищення пенсії ( пункт 23 цього Порядку);

- про виникнення підстав для проведення перерахунку пенсій, згідно зі статтею 63 Закону № 2262-ХІІ уповноважені структурні підрозділи зобов`язані у п`ятиденний строк після прийняття відповідного нормативно-правового акта, на підставі якого змінюється хоча б один з видів грошового забезпечення для відповідних категорій осіб, або у зв`язку з уведенням для зазначених категорій військовослужбовців нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, повідомити про це орган, що призначає пенсії. Органи, що призначають пенсії, протягом п`яти робочих днів після надходження такого повідомлення подають до відповідних уповноважених структурних підрозділів списки осіб, яким необхідно провести перерахунок пенсії (додаток 5). Після одержання списків осіб уповноважені структурні підрозділи зазначають у них зміни розмірів грошового забезпечення для перерахунку раніше призначених пенсій і в п`ятиденний строк після надходження передають їх до відповідних органів, що призначають пенсії. ( пункт 24 цього Порядку).

VI. Оцінка суду

З огляду на вищевказані приписи чинного законодавства, органи Пенсійного фонду наділені повноваженнями щодо проведення перерахунку раніше призначених пенсій, в порядку, установленому статтею 63 Закону № 2262-ХІІ. При цьому, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком № 45, повідомляють орган Пенсійного фонду України.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 10.10.2019 у справі №553/3619/16-а, від 15.07.2020 у справі №520/3360/19 та від 03.09.2020 у справі 553/3619/16-а.

Водночас вищеописані норми права свідчать про те, що до моменту отримання належної довідки від державного органу, з якого особа була звільнена зі служби, якщо інше не передбачено цим Порядком, у пенсійного органу не виникає обов`язку з перерахунку пенсії позивача.

Як встановлено судом, спірність питання у даній справі полягає у відмові відповідача здійснити позивачу перерахунок пенсії відповідно до Закону № 2262-ХІІ, постанови КМ України № 704, на підставі довідки про розмір грошового забезпечення із зазначенням відомостей про розмір щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для здійснення обчислення та перерахунку пенсії за нормами, чинними станом на 05.03.2019 р., виданої державним органом, з якого особи були звільнені із служби.

При цьому, матеріалами справи підтверджується, а відповідачем не заперечується, що ГУ ПФУ в Херсонській області отримало довідку Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції за №3.1/11531/Явт від 27.10.2020 про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, виданої ОСОБА_1 , за нормами постанови КМУ № 704, чинними станом на 05.03.2019 р.

Вирішуючи спірність вказаного питання, суд враховує наступне.

Так, 30.08.2017 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", яка набрала чинності 01.03.2018 р., ( далі - постанова КМУ № 704), пунктом другим якої, зокрема, встановлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Також цією постановою КМУ № 704 установлені тарифна сітка розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схема тарифних розрядів за основними типовими посадами, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років, розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями, додаткові види грошового забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу в розмірах згідно з додатком 15.

21.02.2018 Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 21.02.2018 № 103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" ( далі - постанова КМУ № 103, в редакції ), якою передбачалось, зокрема

- перерахувати пенсії, призначені згідно із Законом України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (далі - Закон) до 01.03.2018 (крім пенсій, призначених згідно із Законом особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та поліцейським), з урахуванням розміру окладу за посадою, військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років за відповідною або аналогічною посадою, яку особа займала на дату звільнення із служби (на дату відрядження для роботи до органів державної влади, органів місцевого самоврядування або до сформованих ними органів, на підприємства, в установи, організації, вищі навчальні заклади), що визначені станом на 01.03.2018 відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб". ( пункт перший цієї постанови);

- виплату перерахованих відповідно до пункту 1 цієї постанови підвищених пенсій (з урахуванням доплат до попереднього розміру пенсій, підвищень, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством (крім підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, що визначені законом) проводити з 1 січня 2018 р. у таких розмірах: з 1 січня 2018 р. - 50 відсотків; з 1 січня 2019 р. по 31 грудня 2019 р. - 75 відсотків; з 1 січня 2020 р. - 100 відсотків суми підвищення пенсії, визначеного станом на 1 березня 2018 року. ( пункт другий цієї постанови)

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019, в адміністративній справі № 826/3858/18, визнано протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови КМ України № 103 та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку № 45.

Оскільки зміни, внесені Постановою № 103, зокрема, до додатку 2 Порядку № 45, у якому визначено форму довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, були визнані судом протиправними та нечинними, то з дня набрання законної сили рішенням у справі № 826/3858/18 діє редакція додатку 2 до Порядку № 45, яка діяла до зазначених змін.

При цьому порядок дій, який повинні вчинити, зокрема, відповідач та Управління, у зв`язку із втратою чинності положеннями пунктів 1, 2 Постанови № 103 та змін до пункту 5 і додатку 2 Порядку №45, не змінився.

Отже, з 5 березня 2019 року - з дня набрання чинності судовим рішенням у справі № 826/3858/18 виникли підстави для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом № 2262-ХІІ, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням та відсоткової надбавки за вислугу років, а також додаткових видів грошового забезпечення, тому з цієї дати позивач має право на отримання пенсії виходячи з розміру складових, розрахованих за положеннями Постанови № 704 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону № 2262-ХІІ та статті 9 Закону № 2011-ХІІ.

До аналогічного висновку дійшов Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у постанові від 17.12.2019 року за результатами розгляду зразкової адміністративної справи № 160/8324/19, яка залишена без змін постановою Велика Палата Верховного Суду від 24 червня 2020 року ( провадження № 11-20заі20), зокрема, Верховний Суд виснував, що " з 5 березня 2019 року - з дня набрання чинності судовим рішенням у справі № 826/3858/18 виникли підстави для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом № 2262-ХІІ, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням та відсоткової надбавки за вислугу років, а також додаткових видів грошового забезпечення, тому з цієї дати ОСОБА_2 має право на отримання пенсії виходячи з розміру складових, розрахованих за положеннями Постанови № 704 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону № 2262-ХІІ та статті 9 Закону № 2011-ХІІ".

Статтею 129-1 Конституції України передбачено, що судове рішення є обов`язковим до виконання.

При цьому, у ст. 370 КАС України додатково закріплено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами; невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Як зазначалось вище, з 05.03.2019 - дня набрання законної сили рішенням у справі № 826/3858/18 діє редакція додатку 2 до Порядку № 45, яка діяла до зазначених змін, оскільки зміни внесені постановою КМ України № 103, зокрема до додатку 2 до Порядку № 45, в якому визначено форму довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, були визнані судом протиправними та нечинними.

Так, відповідно до Додатку № 2 до Порядку № 45, в редакції станом на 01.01.2016 року затверджена форма Довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії передбачала посадовий оклад, підвищення посадового окладу у відсотках, оклад за військовим (спеціальним) званням, надбавка за вислугу років у відсотках, надбавка за виконання особливо важливих завдань у відсотках, надбавка за службу в умовах режимних обмежень у відсотках, надбавка за знання та використання в роботі іноземної мови у відсотках, надбавка за почесне звання "заслужений" чи "народний" у відсотках, доплата за науковий ступінь кандидата або доктора наук чи вчене звання у відсотках, надбавка за спортивні звання у відсотках, премія у відсотках.

З огляду на викладене, Південне міжрегіональне управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції при виготовленні вказаної довідки діяло відповідно до вищевказаних положень Конституції України та КАС України, що відповідно до статті 63 Закону 2262-ХІІ та пункту 23 Порядку №3-1 зобов`язує відповідача здійснити перерахунок пенсії позивача на підставі довідки про розмір грошового забезпечення, для здійснення обчислення та перерахунку його пенсії за нормами, чинними станом на 05.03.2019 року.

Щодо доводу відповідача про відсутність законних підстав для перерахунку пенсії позивача на підставі нової довідки Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції, у зв`язку з не прийняттям Кабінетом Міністрів України інших нормативно - правових актів, що стосуються перерахунку пенсій, призначених за Законом № 2262-ХІІ, після набрання 05.03.2019 року законної сили рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.12.2018 р. по справі № 826/3858/18, то суд вважає його необґрунтованим та таким, що спростовується вищевказаними висновками Верховного Суду у постанові від 17.12.2019 року у зразковій справі № 160/8324/19.

При цьому, суд вказує, що відповідно до вищевказаних положень Порядку № 3-1 перерахунок раніше призначених пенсій проводиться органами, що призначають пенсії, в порядку, установленому статтею 63 Закону № 2262-ХІІ. Пенсіонери подають органам, що призначають пенсії, додаткові документи, які дають право на підвищення пенсії.

Таким чином, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком № 45, повідомляють орган ПФУ.

Аналогічний правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду України від 22.04.2014 року по справі № 21-484а13 та в постанові Верховного Суду від 10.10.2019 року по справі № 553/3619/16-а.

При цьому, суд вказує, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17.12.2019 року у зразковій справі № 160/8324/19 виснувала, що " … на відповідача ( Дніпропетровський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України) покладено функції зі складання довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій у разі прийняття Кабінетом Міністрів України рішення про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для визначених осіб або про введення для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством після надходження від територіального пенсійного органу списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку за формою згідно з додатком 1 до Порядку № 45".

Щодо посилання відповідача на відсутність фінансування на проведення виплат внаслідок перерахунку пенсії, то суд вважає його безпідставним, оскільки Закон № 2262-ХІІ не передбачає такої підстави для відмови у приведенні розміру пенсії у відповідність до вимог Закону. Право на перерахунок пенсії гарантоване ч.ч. 3, 4 ст.63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" в редакції від 23.12.2015 р. № 900-VІІІ.

Положеннями ч. 2 ст. 6 КАС України визначено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

У справі "Кечко проти України" (заява № 63134/00) Європейський Суд з прав людини зазначив, що в межах свободи дій держави визначати, які надбавки виплачувані своїм працівникам з державного бюджету. Держава може вводити, призупиняти чи закінчити виплату таких надбавок, вносячи відповідні зміни до законодавства. Однак, якщо чинне правове положення передбачає виплату певних надбавок і дотримано всі вимоги, необхідні для нього, органи державної влади не можуть свідомо відмовляти у цих виплатах, доки відповідні положення є чинними. Суд не приймає аргумент Уряду України щодо відсутності бюджетних асигнувань, оскільки органи державної влади не можуть посилатися на відсутність коштів як на причину невиконання своїх зобов`язань.

Аналогічна позиція викладена у рішенні Європейського Суду з прав людини у справі "Бурдов проти Росії".

Отже, реалізація особою права, що пов`язане з отриманням бюджетних коштів, яке базується на спеціальних чинних на час виникнення спірних правовідносин нормативно-правових актів національного законодавства, не може бути поставлена у залежність від бюджетних асигнувань.

Відповідно до пункту 4 Порядку № 45 перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинами другою і третьою статті 51 Закону № 2262-ХІІ.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 51 Закону № 2262-ХІІ перерахунок пенсій, призначених особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії.

Отже, у разі не проведення перерахунку пенсій з вини органів Пенсійного фонду України такий перерахунок провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії, без обмеження строком.

Підсумовуючи викладене та враховуючи, що відповідно до вищевказаних положень Закону № 2262-XII та Порядку № 3-1 у ГУ Пенсійного фонду України в Херсонській області після отримання довідки Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції за №3.1/11531/Явт від 27.10.2020, виникає обов`язок щодо перерахунку пенсії позивача, починаючи з 01.04.2019 року, тому суд вважає, що відповідач протиправно відмовив позивачу у здійсненні такого перерахунку.

При обранні способу відновлення порушеного права позивача суд виходить з принципу верховенства права щодо гарантування цього права статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, як складової частини змісту і спрямованості діяльності держави, та виходячи з принципу ефективності такого захисту, що обумовлює безпосереднє поновлення судовим рішенням прав особи, що звернулась за судовим захистом без необхідності додаткових її звернень та виконання будь-яких інших умов для цього.

Верховний Суд у своїй практиці неодноразово покликався на те, що "ефективний засіб правового захисту" у розумінні ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату. Винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації - не відповідає зазначеній нормі Конвенції ( Постанова Великої Палати Верховного Суду від 28.03.2018 у справі № 705/552/15-а, постанови Верховного Суду від 18.04.2018 у справі № 826/14016/16 СМ, від 11.02.2019 у справі № 2а-204/12 ).

Одним із принципів адміністративного судочинства є диспозитивність (від лат. dispono - "розпоряджаюся"). Цей принцип знаходить свій прояв у тому, що надає особам, які беруть участь у справі, можливість вільно розпоряджатися своїми матеріальними та процесуальними правами на власний розсуд. Реалізацією цього принципу є самостійне вирішення позивачем питання, чи звертатися до суду з позовом взагалі, з наступним визначенням підстав, змісту і обсягу позовних вимог, а після винесення судом рішення у справі - окремо вирішувати питання, чи оскаржувати такі судові рішення в апеляційному чи касаційному порядку, у якому обсязі та з яких підстав здійснювати таке оскарження. Суд як незалежний орган не може ініціювати провадження чи навіть захищати права особи без відповідного звернення такої особи.

Відповідно до ч.1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Відтак, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Аналіз зазначених норм свідчить про те, що такі повноваження суд реалізує у разі встановленого факту порушення прав, свобод чи інтересів позивача, що зумовлює необхідність їх відновлення належним способом у тій мірі, у якій вони порушені. Зміст вимог адміністративного позову, як і, відповідно, зміст рішення, має виходити з потреби захисту саме порушених прав, свобод та інтересів у цій сфері.

Як вбачається зі змісту позову, позивач просить зобов`язати ГУ ПФУ в Херсонській області здійснити перерахунок та виплату пенсії у розмірі 90 % від суми місячної заробітної плати на підставі довідки Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції за №3.1/11531/Явт від 27.10.2020.

Проте, суд вважає, що викладена у такій редакції вимога є передчасною, оскільки Головне управління Пенсійного фонду України в Херсонській області у листі - відповіді обґрунтовує відмову у перерахунку пенсії на підставі нової довідки про розмір грошового забезпечення виключно відсутністю законних підстав, а тому права позивача в частині здійснення перерахунку його пенсії у розмірі 90 % грошового забезпечення на момент вирішення даного спору є не порушеними, а тому відсутні підстави для їх судового захисту.

Крім того, суд вважає передчасною та такою, що не підлягає задоволенню вимога позивача в частині відсоткового та цифрового значення складових нової довідки Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції, а саме, посадового окладу - 5 640 грн., окладу за військовим (спеціальним) званням підполковник внутрішньої служби - 1 410 грн., надбавки за вислугу років (45%) - 3 172,50 грн., надбавки за роботу в умовах режимних обмежень (10%) - 564 грн., премії (50%) - 2 820 грн., оскільки на момент вирішення даних спірних відносин відповідачем перерахунок на підставі вказаної довідки Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції не здійснювався.

Також, відповідач ще не ухвалював рішення щодо перерахунку призначеної позивачу пенсії за вислугу років на виконання цього рішення суду, а тому відсутні підстави вважати, що права позивача у зазначеній частині при здійсненні такого перерахунку будуть порушені.

Таким чином, з метою ефективного способу захисту порушеного права позивача, суд вважає за необхідне зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Херсонській області здійснити позивачу перерахунок пенсії на підставі довідки Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції за №3.1/11531/Явт від 27.10.2020 про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії, з врахуванням щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, починаючи з 01.04.2019 року (першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії) та здійснити виплату із урахуванням виплачених сум.

Щодо вимоги представника позивача про негайне виконання судового рішення, то суд зазначає наступне.

Статтею 371 КАС України визначено категорії адміністративних справ, рішення по яких виконуються або можуть виконуватися негайно, тобто до набрання рішенням законної сили.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст.371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати пенсій, інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних фондів - у межах суми стягнення за один місяць.

Суд, який ухвалив рішення, за заявою учасників або з власної ініціативи може звернути до негайного виконання рішення, у разі стягнення всієї суми боргу при присудженні платежів, визначених пунктами 1, 2 ч.1 цієї статті (п. 1 ч. 2 ст. 371 КАС України).

Оскільки рішення суду у даній справі носить зобов`язальний характер, а не стягнення коштів з відповідача, тому відсутні підстави для вирішення питання щодо негайного виконання рішення суду у даній справі.

Щодо вимоги представника позивача встановити судовий контроль за виконанням судового рішення, то суд враховує таке.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

У свою чергу, правовою підставою для зобов`язання відповідача подати звіт про виконання судового рішення є наявність об`єктивних підтверджених належними і допустимими доказами підстав вважати, що за відсутності такого заходу судового контролю рішення суду залишиться невиконаним або для його виконання доведеться докласти значних зусиль. При цьому, суд, встановлюючи строк для подання звіту, повинен враховувати особливості покладених обов`язків згідно із судовим рішенням та можливості суб`єкта владних повноважень їх виконати.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 27.02.2020 року у справі № 0640/3719/18.

Відповідно до ст. 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

У разі невиконання судового рішення, позивач має право вимагати вжиття спеціальних заходів впливу на боржника, передбачених законодавством про виконавче провадження.

При цьому встановлювати судовий контроль за виконанням судового рішення є правом, а не обов`язком суду.

З огляду на викладене, а також приймаючи до уваги предмет спору та обставини даної справи, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для встановлення судового контролю щодо виконання рішення в даній справі, оскільки представником позивача не наведено доводів та не надано доказів, які свідчать про те, що відповідач ухилятиметься від його виконання за наслідками набрання даним рішенням законної сили.

VII. Висновок суду

Частиною 1 статті 73 КАС України встановлено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з частиною першої статті 17 Закону України "Про виконання рішення та застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди України застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основних свобод та протоколи до неї і практику Європейського суду, як джерела права.

Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються, а в рішенні від 27.09.2010 по справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" - що ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

Суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави (ч. 1 ст. 6 КАС України).

Верховенство права є найважливішим принципом правової держави. Змістом цього принципу є пріоритет (тобто верховенство) людини, її прав та свобод, які визнаються найвищою соціальною цінністю в Україні. Цей принцип закріплено у ст. 3 Конституції України. Окрім того, права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Суд вважає, що інші доводи сторін не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, а тому судом до уваги не приймаються.

Згідно зі статтею 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своєї бездіяльності, суд доходить висновку, що з наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

VIIІ. Розподіл судових витрат

Відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору. (ч. 3 ст.139 КАС України)

Як встановлено судом, при зверненні до суду з даним позовом позивачем сплачено судовий збір в сумі 908,00 грн, що підтверджується платіжним документом, який міститься в матеріалах цієї справи.

З огляду на часткове задоволення позовних вимог сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача пропорційно задоволеним його вимогам в сумі 454,00 грн.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області (місце знаходження: 73036 м. Херсон, вул. 28 Армії,6, ) визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області щодо відмови ОСОБА_1 у здійсненні перерахунку його пенсії.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Херсонській області здійснити ОСОБА_1 перерахунок пенсії на підставі довідки Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції від 27.10.2020 №3.1/11531/Явт про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії, з врахуванням щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, починаючи з 01.04.2019 року та виплату із урахуванням раніше виплачених сум.

В іншій частині позову відмовити.

Стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 454,00 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні 00 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя В.А. Дубровна

кат. 112010201