Справа № 281/686/20
Суддя: Боровицький О. А.
Дата ухвалення: 2021-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 281/686/20

Головуючий у 1-й інстанції: Свинченко Г.Д.

Суддя-доповідач: Боровицький О. А.

25 травня 2021 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Боровицького О. А.

суддів: Шидловського В.Б. Матохнюка Д.Б.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Лугинського районного суду Житомирської області від 16 березня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про скасування постанови № 18-Ф від 20.02.2020 щодо адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В :

в липні 2020 ОСОБА_1 звернулася до Лугинського районного суду Житомирської області з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській про скасування постанови № 18-Ф від 20.02.2020 щодо адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення.

Рішенням Лугинського районного суду Житомирської області від 16.03.2021 в задоволенні позовної заяви відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати, прийняти постанову про задоволення позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з`ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення.

Сторони повноважних представників в судове засідання не направили, хоча повідомлялися про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, що підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, колегія суддів апеляційної інстанції, переглядаючи судове рішення у даній справі в межах доводів та вимог апеляційної скарги у відповідності до ч. 1 ст. 308 КАС України, дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково, а рішення суду першої інстанції - скасувати, виходячи з наступного.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, що головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Житомирській області Рудніцьким І.А. було проведено позапланову перевірку вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за місцем проживання позивача за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході перевірки встановлено, що на об`єкті відбулася реконструкція індивідуального житлового будинку з прибудовою та будівництво гаража. Вказані будівельні роботи ОСОБА_1 виконані самовільно без подання повідомлення про початок виконання будівельний робіт до органів Держархбудконтролю, в результаті чого вона порушила п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затверджених постановою КМУ № 466 від 13.04.2011 та п п.1 ч.1 ст.34,36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" 17.02.2011 №3038-VI, в результаті чого головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Житомирській області Рудніцьким І.А. було винесено постанову від 20.02.2020 №18-Ф, якою ОСОБА_1 визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4ст. 96 КУпАП, та на неї накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 4250 грн. 00 коп.

11.02.2020 складено акт за результатами перевірки № 1006/7/К15/054 в якому зафіксовані виявлені порушення будівельних норм та правил (реконструкція індивідуального житлового будинку з прибудовою та будівництво гаража за адресою: АДРЕСА_1 ), протокол про адміністративне правопорушення від 11.02.2020 передбачений відповідно ч.4ст. 96 КУпАП, припис № 20/20-к від 21.11.2018 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, яким зобов`язано позивача зупинити виконання будівельних робіт, припис № 21-20-к про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов`язано позивача усунути виявлені порушення в термін до 11.04.2020 відповідно до вимог чинного законодавства.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем надано належні докази правомірності прийняття ним оскаржуваної постанови.

Апеляційний суд не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно з частиною першою статті 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі Порядок № 553).

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до п.16 даного Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно п.17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктом 18 Порядку № 553 передбачено, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (пункт 20 Порядку № 553).

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п.19 Порядку №553).

Пунктом 21 Порядку №553 передбачено, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

При вирішенні спірних правовідносин, суд першої інстанції виходив з того, що посадовими особами відповідача не був порушений законодавчо визначений порядок проведення позапланової перевірки.

Суд апеляційної інстанції, здійснивши перевірку оскаржуваних рішень відповідача щодо відповідності визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України критеріям, вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч.3 ст. 90 КАС України).

Частиною 4 ст. 96 КУпАП встановлено відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні.

Відповідно до ч. 1 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

За змістом наведених норм початок перебігу строку накладення адміністративного стягнення пов`язується з днем його виявлення лише у випадку вчинення триваючого правопорушення.

Частиною 7 ст. 96 КУпАП передбачено відповідальність за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт.

Склад зазначеного правопорушення є триваючим, яке розпочинається з моменту початку виконання будівельних робіт та закінчується фактичним їх виконанням.

Таким чином в ході розгляду справи суду необхідно встановити коли саме було розпочато виконання будівельних робіт і чи завершено їх виконання на час проведення перевірки, а не обмежуватись лише констатацією факту виконання таких робіт.

У спірному випадку, позивач стверджує, що будівельні роботи закінчені у 2014 році, що не спростовано відповідачем, а тому таке правопорушення не може вважатися триваючим у розумінні наведених правових норм.

З матеріалів справи вбачається, що в ході позапланової перевірки суб`єктом владних повноважень виявлено факт реконструкції будівлі без права на виконання будівельних робіт (повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта).

При цьому, посилань на час фактичного виконання будівельних робіт ані протокол, ані постанова не містять.

Відомості про проведення будівельних робіт на час перевірки також відсутні.

Так, судом першої інстанції, підчас розгляду справи не встановлено, а відповідачем не доведено, чи проводилось позивачем станом на час проведення перевірки будівельні роботи, а у випадку їх завершення - момент такого завершення і відповідно дотримання строків притягнення до адміністративної відповідальності.

З урахуванням закріпленого процесуальним законом обов`язку доказування правомірності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень таким суб`єктом, відповідач мав надати суду належні, достовірні та беззаперечні докази в обґрунтування покликань на допущення позивачем порушень, що слугували підставою для винесення оскаржуваних постанови та припису, однак доводи відповідача не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

Враховуючи те, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи та порушено норми процесуального права, які призвели до неправильного вирішення позовної заяви, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для скасування рішення Лугинського районного суду Житомирської області від 16.03.2021 року з направленням матеріалів справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області для продовження розгляду.

Відповідно до ч.1 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Лугинського районного суду Житомирської області від 16 березня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про скасування постанови № 18-Ф від 20.02.2020 щодо адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення скасувати.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 направити до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Боровицький О. А.

Судді Шидловський В.Б. Матохнюк Д.Б.