Справа № 160/7026/19
Суддя: Кадникова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2019 року Справа № 160/7026/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кадникової Г.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні), адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРІО» до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування припису,
Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРІО» (далі - ТОВ «ТРІО», позивач) звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправним та скасування припису Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області від 26.04.2019р. №4-4160-2-3 (далі Держекоінспекція у Дніпропетровській області, відповідач).
В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що фактично перевірка ТОВ «ТРІО» з дотримання законодавства в сфері охорони навколишнього середовища не проводилась, у зв`язку з недопуском посадових осіб Державної екологічної інспекції до перевірки. Таким чином фактичних та законних підстав у складанні припису у відповідача не було.
Враховуючи викладене, позивач вважає, оскаржуваний припис протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Ухвалою суду від 30.07.2019р. позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.
З огляду на вищезазначене відповідач вважає, що оскаржуваний припис винесений правомірно на підставі норм діючого законодавства, а вимоги позивача, викладені у позовній заяві, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.
Дослідивши документи долучені до матеріалів справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті при розгляді справи, суд виходить з наступного.
19.04.2019р. відповідачем складено акт за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єкта господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів №248/2-10/19, згідно висновків якого, позивачем порушено вимоги ст.ст.202, 24 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст.8, 11 «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», ст.ст.3, 17 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», ст.ст.10. 11 Законом України «Про охорону атмосферного повітря», ст.ст.40, 44, 49 Водного кодексу України, ст.164 Земельного кодексу України, ст.ст.17, 26, 29, 31, 32, 33, 34 Закону України «Про відходи»:
- представниками ТОВ «ТРІО» не забезпечено надання в повному обсязі інформації та копії документів, що розглядаються в ході інспекційної перевірки;
- на розгляд надано договір оренди нежитлового приміщення термін дії договору скінчився 31.12.2018р. На момент перевірки документи щодо пролонгації договору на розгляд не надано;
- представниками ТОВ «ТРІО» не забезпечено огляд місць фасування продукції, чим вчинено перешкоди для виконання обов`язків покладених на посадових осіб, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища;
- проектну документацію з розділом ОВНС, на влаштування комплексу з виробництва продуктів борошномельно-круп`яної промисловості погоджену згідно вимог чинного законодавства, на розгляд не надано;
- в ході візуального обстеження території підприємства встановлено, що на підприємстві є в наявності обладнання, яке є джерелом утворення викиду, а саме: твердопаливний котел -1 од., місце розвантаження та навантаження продукції (автостоянка) за адресою вул. Крамнина (Магазинна), б. 9, м. Дніпро, технологічне обладнання по фасуванню борошномельно-круп`яної продукції. Інвентаризація джерел викидів забруднюючих речовин не проведено, дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря відсутній;
- первинний облік у сфері охорони атмосферного повітря не здійснюється, статистична звітність по формі 2-ТП (повітря) не складається, розрахунок податкового зобов`язання з екологічної о податку, не подається;
- дані щодо проведення виробничого контролю за охороною атмосферного повітря, інструментально-лабораторні вимірювання параметрів викидів забруднюючих речовин від стаціонарних джерел викидів підприємства відсутні;
- в ході перевірки встановлено, що підприємством експлуатується автотранспорт, довідку щодо кількості автотранспорту на балансі підприємства на розгляд не надано. Інформація щодо проведення підприємством інструментально-лабораторні вимірювання параметрів викидів забруднюючих речовин від пересувних джерел, згідно ДСТУ 4276:2004, відсутня;
- водопостачання та водовідведення за адресою вул. Крамнина (Магазинна), б.9. м. Дніпро здійснюється з мереж орендодавця. Первинний облік водопостачання не ведеться, інформацію щодо водопостачання та водовідведення з приміщення де розміщено, зберігається та фасується продукція підприємства відсутня;
- достатні заходи із запобігання забруднення водних об`єктів стічними (зливовими, сніговими) водами, що відводяться з території не запроваджені, заходи з охорони вод не вжиті, контроль за кількістю та якістю зливових вод не ведеться;
- перевіркою встановлено, що підприємством не дотримуються вимоги природоохоронного законодавства України в частині поводження з відходами під час їх збирання, зберігання, утилізації, видалення, а саме: місця тимчасового зберігання виробничих відходів виробничій ділянці не організовані та не обладнанні у відповідності до кількості відходів, що утворюються на підприємстві; допускається на всій території підприємства змішування відходів, різних за своїми властивостями;
- інвентаризація відходів не проведена, норми утворення відходів, їх якісний склад і властивості визначено;
- декларація про відходи не складається, статистична звітність за формою 1 відходи (річна) не складається, облік відходів за формою 1-ВТ не ведеться, моніторинг, місць утворення, зберігання і видалення відходів не здійснюється, технічні паспорти відходів відсутні, місця зберігання відходів не відповідають вимогам екологічної безпеки;
- договори на передачу відходів, що утворюються на підприємстві та акти виконаних робіт на розгляд не надані, інформація щодо остаточних місць видалення (утилізації) відходів відсутня;
- підприємством ТОВ «ТРІО» не забезпечено приймання та утилізацію використаних пакувальних матеріалів і тари, в яких знаходилася продукція підприємства, угоди з відповідними організаціями збирання та утилізацію використаних пакувальних матеріалів і тари не укладено.
На підставі вказаного акту №284/2-10/19 від 19.04.2019р. відповідачем винесено припис ТОВ «ТРІО» про усунення порушень, які виявлено під час перевірки.
Не погодившись із вказаним приписом, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Згідно ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V).
Відповідно до ст.1 Закону України №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Відповідно до Положення №275 Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Пунктом 7 Положення №275 встановлено, що Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Статтею 7 визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові) і засвідчується печаткою. У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу, на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
За правилами ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.
На підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) у разі необхідності вжиття заходів реагування протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (п.19 ч.1 ст.4 КАС України).
Відтак, припис - це обов`язкова для виконання письмова вимога уповноваженого органу щодо усунення порушень вимог законодавства. Заходи в приписі, спрямовані на усунення порушень вимог закону, а відтак, мають бути чітко сформульовані та конкретизовані.
З огляду на правову природу припису, такий породжує правові наслідки (зокрема обов`язки) для свого адресата, а відтак, наділений рисами правового акту індивідуальної дії (з урахуванням її змістовної складової, незалежно від форми документу, в якому вона міститься) і як такий акт може бути предметом судового контролю в порядку адміністративного судочинства у разі звернення із відповідним позовом. При цьому «законність» припису передбачає його обґрунтованість.
У даній справі зміст спірного припису, який є індивідуально-правовим актом, а відтак породжує права і обов`язки для адресата, полягає в тому, щоб «усунути порушення вимог законодавства», встановлені уповноваженою особою. Додатково про обов`язковий характер даного припису свідчить застереження в ньому про те, що його невиконання є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності.
Так, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач не погоджується із висновками зазначеними у акті перевірки, оскільки на його думку, уніфікованої форми такого документу як акт перевірки у сфері екології на даний час не існує, оскільки його форма затверджена наказом від 02.10.2012р. №483 «Про затвердження уніфікованих форм актів перевірок дотримання вимог природоохоронного законодавства», на сьогоднішній день скасована на підставі розпорядження Кабінету Міністрів України №166-р. від 10.03.2017р.
Однак, суд не погоджується з такими доводами позивача, виходячи з наступного.
Уніфікований акт повинен містить вичерпний перелік питань стосовно проведення заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
З матеріалів справи вбачається, що відповідачем за наслідками перевірки позивача складено акт, який за формою та змістом відповідає вимогам чинного законодавства, а отже є уніфікованим.
Таким чином, доводи позивача про те, що відповідачем застосована не уніфікована форма акту, є безпідставні, та спростовується Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України 09.08.2017 року №303, який на час проведення перевірки є чинний та не скасований.
Вирішуючи питання щодо правомірності оскаржуваного припису, суд аналізуючи вищевказані норми Закону №877-V виходить із того, що виключно за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Наведене свідчить, що виявлення порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства можливе лише в ході здійснення заходу державного нагляду (контролю).
Відповідно до ч.8 ст.7 Закону №877-V припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Тобто, прийняття припису можливе виключно у разі безпосереднього здійснення (проведення) заходу державного нагляду (контролю).
Отже, системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що органи Державної екологічної інспекції уповноважені здійснювати державний екологічний контроль суб`єктів господарювання у формі планових та позапланових перевірок, які проводяться з метою виявлення та запобігання порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, результати яких оформлюються у формі акту, а у разі необхідності вжиття інших заходів - у вигляді припису, розпорядження, іншого розпорядчого документа щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Вказаний висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеного в постанові від 10.07.2018 у справі № 815/3305/17.
Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Частиною першою ст.10 Закону №877-V передбачено, що суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю).
За таких обставин, суд зазначає, що встановлення порушення вимог законодавства суб`єктом господарювання можливе виключно у разі допуску останнім посадових осіб контролюючого органу до здійснення заходу контролю. Суд також зазначає, що згідно ч.8 ст.7 Закону №877-V припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
На підставі аналізу вищенаведених положень норм чинного законодавства, суд дійшов висновку, що припис Державною екологічною інспекцією - виноситься лише у випадку виявлення під час перевірки порушень вимог природоохоронного законодавства та повинен містити вимогу щодо усунення цих порушень.
Зі змісту позовної заяви вбачається, що перевірка ТОВ «ТРІО» з дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природнього середовища не відбулася, оскільки уповноваженими особами підприємства не було допущено до перевірки інспекторів державної екологічної інспекції та не надано до перевірки запитуваних документів.
Судом встановлено що, вимоги оскарженого припису не направлені на усунення порушень вимог природоохоронного законодавства, оскільки внаслідок не проведення перевірки не встановлено жодних порушень у цій сфері. Припис не може замінювати таку форму контролю як проведення перевірки, та за його допомогою не можуть витребувати необхідні документи, що мають оглядатися та досліджуватися при перевірці.
Аналогічний висновок викладений Верховним Судом у постановах від 11.06.2019 по справі № 802/793/16-а та від 22.01.2019 по справі № 816/1481/17.
Відповідно до ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
З урахуванням зазначеного, на підставі наявних у матеріалах справи доказів, з системного аналізу норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку, що позовна заява є обгрунтованою і підлягає задоволенню у повному обсязі.
Згідно з ч.1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Таким чином, сплачений позивачем судовий збір у розмірі 1921грн. 00коп., що підтверджується платіжним дорученням №2794 від 17.07.2019 року, підлягає стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань.
Керуючись ст.ст. 72-77, 139, 241-246, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРІО» до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування припису задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати припис Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області від 26.04.2019р. №4-4160-2-3.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в строки, передбачені ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до п.п.15.5 п.15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Г. В.Кадникова