Справа № 540/2020/21
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2021-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

24 травня 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/2020/21

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Бездрабко О.І., розглянувши питання щодо продовження розгляду адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області, в якій просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у відмові перерахувати та виплачувати ОСОБА_1 пенсію відповідно до довідки, виданої Управлінням Служби безпеки України в Херсонській області від 09.09.2020 р. № 71/4-305/1/60, з урахуванням основних і додаткових видів грошового забезпечення, розрахованих згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 р. № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб звільнених з військової служби та деяких інших осіб" від 09.04.1992 р. № 2262-ХІІ, статті 9 Закону України "Про соціальний та правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" від 20.12.1991 р. № 2011-ХІІ та правових висновків Великої Палати Верховного Суду у адміністративній справі № 160/8324/19, із 01 квітня 2019 року;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Херсонській області перерахувати та виплачувати ОСОБА_1 пенсію відповідно до довідки виданої Управлінням Служби безпеки України в Херсонській області від 09.09.2020 р. № 71/4-305/1/60 з урахуванням основних і додаткових видів грошового забезпечення, а саме: посадовий оклад 6340 грн.; оклад за військовим (спеціальним) званням - 1410 грн.; надбавка за вислугу років (45 % посадового окладу) - 3487,50 грн.; надбавка за особливості проходження служби (32 % посадового окладу) - 3596 грн.; надбавка за службу в умовах режимних обмежень (15 % посадового окладу) - 951 грн.; преміювання (10 % посадового окладу) 634 грн., усього 16418,50 грн., розрахованих згідно з постановою Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" від 30.08.2017 р. № 704, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб звільнених з військової служби та деяких інших осіб" від 09.04.1992 р. № 2262-ХІІ, ст.9 Закону України "Про соціальний та правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" від 20.12.1991 р. № 2011-XII та правових висновків Великої Палати Верховного Суду у адміністративній справі № 160/8324/19, із урахуванням раніше виплачених сум, з 01 квітня 2019 року.

Ухвалою від 11.05.2021 р. позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків, а саме надати до суду:

- докази отримання листа ГУ ПФУ в Херсонській області 12.10.2020 р. № 4005-3890/Ч-03/8-2100/20;

- мотивовану заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

20.05.2021 р. від позивача надійшли заяви про усунення недоліків та про поновлення строку на звернення до суду. У вказаних заявах з посиланням на постанову Верховного Суду від 24.11.2020 р. у справі № 815/460/18 позивач стверджує про те, що шестимісячний строк звернення до суду не підлягає застосуванню до спорів, які виникли у зв`язку з недоплаченою сумою пенсій. Іншого обґрунтування позивачем не наведено.

Дослідивши заяви, суддя приходить до наступного.

Пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Таке обмеження на законодавчому рівні права звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів відповідними строками узгоджується із принципом "Leges vigilantibus non dormientibus subveniunt", згідно з яким закони допомагають тим, хто пильнує.

Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 31.03.2021 р. по справі № 240/12017/19 (адміністративне провадження № К/9901/15971/20) дійшов висновку щодо відступлення від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29.10.2020 р. у справі № 816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 р. у справі № 640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), від 25.02.2021 р. у справі № 822/1928/18 (касаційне провадження № К/9901/1313/18) щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, у яких, зокрема зазначено, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави (постанови Верховного Суду від 29.10.2020 р. у справі № 816/197/18 (касаційне провадження № К/9901/50050/18), від 20.10.2020 р. у справі № 640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), а також про те, що строк звернення позивача до суду у випадку спірних правовідносин розпочав перебіг після отримання позивачем листа-відповіді від органу Пенсійного фонду, а не після отримання пенсії за відповідний період (постанова Верховного Суду від 25.02.2021 р. у справі № 822/1928/18) та Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав дійшла висновку щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України у спорах цієї категорії:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

Таким чином, посилання позивача на незастосування шестимісячного строку звернення з даною позовною заявою та на постанову Верховного Суду від 24.11.2020 р. по справі № 815/460/18 є безпідставними.

Як свідчать матеріали справи, про відмову в перерахунку пенсії на підставі довідки УСБУ в Херсонській області відповідач повідомив ОСОБА_1 листом від 12.10.2020 р. № 4005-3890/Ч-03/8-2100/20.

До Херсонського окружного адміністративного суду позивач звернувся лише 07.05.2020 р.

Зважаючи на викладене, суддя приходить до висновку, що позивачем на виконання ухвали від 11.05.2021 р. не надано жодних доказів ані щодо дотримання шестимісячного строку звернення до суду, ані щодо поважності причин пропуску вказано строку.

Положеннями ч.1 ст.118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні (ч.ч.2, 3 ст.121 КАС України).

Згідно ч.6 ст.121 КАС України про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Таким чином, з метою дотримання прав позивача на звернення до суду з позовною заявою, суддя вважає за можливе продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви, а саме позивачу необхідно надати до суду:

- докази отримання листа ГУ ПФУ в Херсонській області від 12.10.2020 р. № 4005-3890/Ч-03/8-2100/20;

- мотивовану заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

Разом з тим, суддя наголошує, що за змістом ч.2 ст.123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Керуючись ст.ст.118, 122, 243, 248 КАС України, суддя -

ухвалив:

Продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Позивачу усунути недоліки позовної заяви у десятиденний строк з дня отримання цієї ухвали.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи № 540/2020/21 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя О.І. Бездрабко