Справа № 520/8608/21
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2021-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 травня 2021 р. Справа № 520/8608/21

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шляхова О.М., розглянувши матеріали адміністративного позову Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області (пр. Науки, 40, 6 поверх, м. Харків, 61166, код ЄРПОУ 40324829) до Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про стягнення штрафу, -

встановив:

Головне управління Держпродспоживслужби в Харківській області звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд стягнути з фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (код РНОКПП: НОМЕР_1 ) штраф за порушення Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» у розмірі 238 000,00 грн. до державного бюджету України для зарахування надходжень за реквізитами: отримувач: ГУК Харків обл../ МТГ Харків; код отримувача (ЄДРПОУ): 37874947; банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.); номер рахунку: UА0020649; код класифікації доходів бюджету: 21081100; найменування платежу: «Адміністративні штрафи та інші санкції».

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам, встановленими статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

За правилами ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До адміністративного позову позивачем не надано доказів на підтвердження сплати судового збору у встановленому законом розмірі.

Разом з тим, позивачем подано заяву, в якій він просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

В обґрунтування заяви зазначено, що майновий стан Головного управління Держпродспоживлсужби в Харківській області перешкоджає у сплаті судового збору, на підставі виписки Державної казначейської служби в Україні за 06.05.2021 із системи дистанційного обслуговування клієнта. Станом на 07.05.2021 по спеціальному рахунку по КЕКВ 2800 залишилися кошти в сумі 0,00 грн., по загальному фонду 86849,40 грн. Позивач посилається на те, що асигнування по загальному фонду надходять від головного розпорядника щомісячно.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити. Отже, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст.ст. 73, 74 КАС України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, для застосування судом положень ч. 1 ст. 133 КАС України повинні бути відповідні правові підстави, в іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі Креуз проти Польщі, вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Суд зауважує на той факт, що ч. 1 ст. 133 КАС України кореспондується зі статтею 8 Закону України "Про судовий збір", згідно якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є : а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З аналізу зазначеної норми слід дійти висновку, що суд може відстрочити, розстрочити сплату судового збору або звільнити від його сплати виключно фізичним особам, проте позивачем у справі є юридична особа.

Зазначене узгоджується з практикою Верховного суду щодо розгляду клопотань Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ Комерційний банк Український фінансовий світ про звільнення та відстрочення сплати судового збору (ухвали Верховного суду від 29.12.2017 та від 26.01.2018 по справі №826/11019/15 (К/9901/2084/17).

Враховуючи вищевикладене, в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Частиною 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" визначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року становить 2270 гривень.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, предметом позову у даній справі є позовна вимога майнового характеру, ціна позову - 238000,00 грн., відповідно, сума судового збору становить 3570,00 грн.

Таким чином, позивачу належить слатити судовий збір у сумі 3570,00 грн. за наступними реквізитами: одержувач коштів: ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA4020661, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд".

Суду належить надати оригінал квитанції про сплату судового збору.

Крім того, відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Таким чином, для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Частинами 1, 3 статті 120 КАС України встановлено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Строк, що визначається місяцями, закінчується у відповідне число останнього місяця цього строку.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», у разі несплати суб`єктом господарювання застосованої до нього штрафної санкції за результатами здійснених заходів державного нагляду (контролю) протягом 15 календарних днів з дня вручення або направлення розпорядчого документа в порядку, передбаченому абзацами дванадцятим і тринадцятим частини дев`ятої статті 7 цього Закону, якщо розпорядчі документи не були оскаржені до органу державного нагляду (контролю) та/або в судовому порядку та залишені в силі, сума санкції стягується в судовому порядку.

Отже, обчислення строку звернення до суду із даним позовом розпочинається з моменту спливу строку на добровільну сплату штрафних санкцій суб`єктом господарювання, а саме 15 календарних днів з дня вручення або направлення розпорядчого документа, тобто з 14.01.2021.

Таким чином, строк звернення до суду із даним позовом сплив у квітні 2021. З адміністративним позовом до Харківського окружного адміністративного суду Головне управління Держпродспоживслужби в Харківській області звернулось 18.05.2021 року, про що свідчить відтиск штампу вхідної кореспонденції на позовній заяві.

Тобто, позивач звернувся з даним позовом поза межами тримісячного строку звернення з позовом до адміністративного суду.

Відповідно до частини 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 5, 44, 121, 132, 133, 160, 161, 167, 168, 169 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області до Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про стягнення штрафу - залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обґрунтованих та поважних причин його пропуску та доказів сплати судового збору.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки у визначений термін.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вимог ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до цієї ухвали, заява буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Шляхова