Справа № 520/8759/21
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2021-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 травня 2021 р. справа № 520/8759/21

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастру) у Харківській області (, вул. Космічна, 21, 2 під., 8,9 поверх, м. Харків, 61145), третя особа: Харківська міська рада (, майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003) про визнання протиправними дій, скасування витягів та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастру) у Харківській області, третя особа: Харківська міська рада, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Харківській області щодо застосування сукупного коефіцієнту КмЗ розміром 1,18063 при формуванні витягу №1557/0/45-19 від 07.11.2019 р. та застосування сукупного коефіцієнту КмЗ розміром 1,5 при формуванні витягу №4048 від 20.05.2020р. з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер :03:016:0005, розміром 0,10 га.

- скасувати витяги Головного управління Держгеокадастру у Харківській області №1557/0/45-19 від 07.11.2019 р. та №4048 від 20.05.2020 р. з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер :03:016:0005, розміром 0,10 га.;

- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Харківській області видати ОСОБА_1 нові витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер :03:016:0005, розміром 0,10 га, із застосуванням сукупного коефіцієнту КмЗ (локальні фактори), який розрахувати з урахуванням всіх показників, особливостей та властивостей земельної ділянки, в тому числі і тих, які були враховані при формуванні витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки №1557/0/45-19 від 07.11.2019 р., у відповідності до Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затверджений Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 р. № 489 зі змінами;

- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Харківській області протягом місяця з дня набрання судовим рішенням у даній справі законної сили подати до Суду звіт про виконання такого судового рішення.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст.171 КАС України, суд дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України.

Суд зазначає, що ч.2 ст.122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до приписів ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем, одночасно з адміністративним позовом було надано до суду клопотання про поновлення строків на звернення з позовом, в якому зазначено, що позивачем були онлайн замовлені оскаржувані витяги згідно звернень №ЗВ-019 від 05.11.2019 та №ЗВ-020 від 15.05.2020. Позивач вказала, що не могла знати про порушення своїх прав до отримання Розрахунку орендної плати, а в даному випадку, поки не побачила розрахунок безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за період з 01.10.2019 р. по 31.12.2019 р. та з 01.01.2020 р. по 31.12.2020 р., які долучені до позову у справі №922/840/21. При цьому, позивач посилається на те, що Розрахунок орендної плати - це довідка, підготовлена Департаментом земельних відносин Харківської міської ради відповідно рішення 19 сесії Харківської міської ради 5 скликання від 27.02.2008 № 41/08 Про затвердження «Положення про порядок визначення розмірів орендної плати при укладанні договорів оренди землі в м. Харкові» (зі змінами), що містить обчислення (розрахунок) плати за користування земельною ділянкою, який встановлюється в розмірі певного відсотка від її нормативної грошової оцінки. Позивач зазначила, що її ніхто не повідомляв, яким чином пов`язані між собою витяги та розрахунок орендної плати. З огляду на викладене, просить суд вважати поважною причину пропуску та поновити строк на звернення з позовом.

Суд враховує, що законодавче обмеження строку протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25 січня 2000 року, пункт 33).

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову, апеляційної, касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження дій, рішень, бездіяльності суб`єкта владних повноважень в порядку та у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення з поважних причин.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у своїй постанові від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17.

З додатків до адміністративного позову судом встановлено, що саме на замовлення позивача, Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області було виготовлено витяги №1557/0/45-19 від 07.11.2019 р. та №4048 від 20.05.2020 р. з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розташованої за адресою: вул. Северина Потоцького, 11 у м.Харкові, кадастровий номер :03:016:0005, розміром 0,10 га. Доказів коли саме позивачу були надані вказані витяги матеріали справи не містять. Однак, враховуючи, що витяг №1557/0/45-19 від 07.11.2019 р. було замовлено онлайн, тобто за допомогою електронного зв`язку, суд допускає отримання його у електронному вигляді. Також, зі змісту адміністративного позову вбачається, що витяг №4048 від 20.05.2020 р. було замовлено та отримано позивачем 20.05.2020 року.

Однак, адміністративний позов подано до Харківського окружного адміністративного суду 20.05.2021 року. При цьому, позивач визнає пропущення строків звернення до суду.

Суд критично відносить до посилань позивача на ту обставину, що позивача ніхто не повідомляв, яким чином пов`язані між собою витяги та розрахунок орендної плати, оскільки незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Окрім цього, посилання позивача на триваюче порушення також не відповідає фактичним обставинам справи, оскільки позивачем оскаржуються конкретні рішення суб`єкта владних повноважень, які підлягають застосуванню у відповідний проміжок часу (календарний рік) для визначення розміру орендної плати.

Таким чином, наведені у клопотанні про поновлення строків на звернення з позовом підстави пропуску строку суд визнає неповажними, оскільки позивачем не доведено, що вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову.

Згідно з приписами ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до приписів ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З огляду на те, що адміністративний позов подано поза межами шестимісячного строку з моменту, коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів; підстави, вказані позивачем у заяві, визнані судом неповажними, суд приходить до висновку про залишення адміністративного позову без руху та пропонує позивачу звернутись до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати інші поважні підстави для поновлення строку, з наданням до суду відповідних доказів.

Згідно з положеннями ч.ч.1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:

- надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати інші поважні підстави для поновлення строку, з наданням до суду відповідних доказів.

Згідно з ч.2 ст.293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 59, 94, 122, 123, 160, 161, 169, 171, 248, 293, 294 КАС України, суддя , -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання позивача про визнання причин пропуску строку для звернення до суду за захистом прав та законних інтересів поважними та поновлення процесуального строку звернення до суду.

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастру) у Харківській області (, вул. Космічна, 21, 2 під., 8,9 поверх, м. Харків, 61145), третя особа: Харківська міська рада (, майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003) про визнання протиправними дій, скасування витягів та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачеві термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, надавши вказані документи безпосередньо до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Біленський О.О.