Справа № 160/12304/19
Суддя: Маковська Олена Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіМаковської О.В.
за участі секретаря судового засіданняДубовика Г.Е.
представника позивача представника відповідача Новікова М.О. Прохорова О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Північний Гірничо-збагачувальний комбінат» до Червоненської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області про визнання протиправним та нечинним рішення, -
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.02.2020 позов задоволено. Визнано протиправним та нечинним рішення Червоненської сільської районної ради Криворізького району Дніпропетровської області №557-XXV/VІІ від 18.01.2019 «Про затвердження технічної документації про нормативно грошову оцінку земельних ділянок для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами, що перебувають у постійному користуванні Приватного акціонерного товариства «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» та розташовані на території Червоненської сільської районної ради Криворізького району Дніпропетровської області (за межами населеного пункту)» загальною площею 3787,06 га, кадастрові номери: :07:001:0001; :07:001:0002; :07:001:0003.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 11.08.2020 рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.02.2020 скасовано та ухвалено нове, яким у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 22.12.2020 касаційну скаргу ПАТ «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» задоволено частково. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.02.2020 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 11.08.2020 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Направляючи справу на новій розгляд Верховний Суд зазначив, що: «недотримання встановленого законом спеціального порядку розгляду спорів щодо оскарження нормативно-правого акта є істотним порушенням процесуального права, який впливає на права та інтереси інших осіб, на яких поширюється дія нормативно-правового акта, та є безумовною підставою для скасування судових рішень. Судами попередніх інстанцій не надано оцінки аргументам позивача щодо порушень відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення вимог Закону України «Про доступ до публічної інформації» (зокрема частин другої та третьої статті 15 вказаного Закону в частині врегулювання порядку, строків оприлюднення та розміщення проекту оскаржуваного рішення), частини 5 статті 12 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», статті 21 Закону України «Про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації» та Регламенту Червоненської сільської ради VI скликання (зокрема в частині порядку оприлюднення інформації про скликання сесій ради, питань, що підлягають розгляду під час засідання, а також щодо фактичної чисельності депутатів ради, що приймали участь у голосуванні).

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу розподілено судді ОСОБА_1 .

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.01.2021 справу прийнято до свого провадження, призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження та зобов`язано відповідача надати до суду докази опублікування оголошення, відповідно до вимог статті 264 КАС України. Підготовче засідання у справі призначено на 05.02.2021.

В судове засідання 05.02.2021 з`явились представник позивача та представник відповідача. На виконання вимог ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.01.2021, відповідачем надано до суду докази опублікування оголошення в газеті «Червоний гірник» №7 (22076) 02.02.2021. Розгляд справи відкладено на 01.03.2021.

До суду 05.02.2021 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просить суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, посилаючись на те, що оскаржуване рішення прийнято відповідно до Конституції України, Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради та згідно з Регламентом Червоненської сільської районної ради Криворізького району Дніпропетровської області. З огляду на викладене, вважає вимоги позивача безпідставними та недоведеними, а отже, такими, що не підлягають задоволенню. Також зазначає, що районна рада не розробляла, не встановлювала та не визначала нормативну грошову оцінку земельних ділянок, вказаних в оскаржуваному рішенні, а лише затвердила відповідно до своїх повноважень. Вказує на те, що оскаржуване рішення не є регуляторним актом.

В судове засідання 01.03.2021 з`явився представник позивача, який не заперечував проти закриття підготовчого провадження.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.03.2021 закрито підготовче провадження та призначено до розгляду по суті на 10.03.2021.

Розгляд справи, призначений на 10.03.2021 знято з розгляду, у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному.

Розгляд справи відкладено на 28.04.2021.

В судове засідання 28.04.2021 з`явились представник позивача та представник відповідача. Розгляд справи відкладено на 12.05.2021.

В судове засідання 12.05.2021 з`явились представник позивача та представник відповідача. Сторони надали пояснення по суті позовних вимог. Позивач просив позовні вимоги задовольнити, а відповідач відмовити у задоволені позовних вимог в повному обсязі.

Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступні обставини.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що у постійному користуванні ПАТ «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» перебувають земельні ділянки, кадастрові номери яких :07:001:0001, :07:001:0002, :07:001:0003.

Червоненською сільською радою Криворізького району Дніпропетровської області прийнято рішення №557-XXV/VІІ від 18.01.2019 «Про затвердження технічної документації про нормативно грошову оцінку земельних ділянок для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами, що перебувають у постійному користуванні Приватного акціонерного товариства «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» та розташовані на території Червоненської сільської районної ради Криворізького району Дніпропетровської області (за межами населеного пункту)».

Вказаним рішенням затверджено нормативно-грошову оцінку земельних ділянок з кадастровими номерами: :07:001:0001, :07:001:0002, :07:001:0003.

З матеріалів справи вбачається, що 22.05.2019 позивач отримав лист №22/02.08-155 від 16.05.2019 від Червоненської сільської районної ради Криворізького району Дніпропетровської області, в якому зазначено, що рішенням №557-XXV/VII від 18.01.2019 «Про затвердження технічної документації про нормативно грошову оцінку земельних ділянок для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами, що перебувають у постійному користуванні ПрАТ «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» та розташовані на території Червоненської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області (за межами населеного пункту)», затверджена нормативно грошова оцінка земельних ділянок, що знаходяться в користуванні ПрАТ «Північний гірничо-збагачувальний комбінат», а саме: нормативна грошова оцінка земельної ділянки, площею 2017,8805 га, кадастровий номер якої :07:001:0001, становить 7 002 082 510,61 грн, з розрахунку на 1 кв.м земельної ділянки, нормативна грошова оцінка складає 347,00 грн; нормативна грошова оцінка земельної ділянки, площею 7,5497 га, кадастровий номер якої :07:001:0002, становить 26 197 598,09 грн, з розрахунку на 1 кв.м земельної ділянки нормативна грошова оцінка складає 347,00 грн; нормативна грошова оцінка земельної ділянки, площею 1761,6260 га, кадастровий номер якої :07:001:0003, становить 3 715 730 091,60 грн з розрахунку на 1 кв.м земельної ділянки нормативна грошова оцінка складає 210,93 грн.

Вважаючи таке рішення протиправним, позивач звернувся за захистом порушеного права до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Спірні правовідносини врегульовано нормами Конституції України, Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 №280/97-ВР, Закону України «Про оцінку земель» №1378-IV від 11.12.2003, Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» від 11.09.2003 №1160-IV та Закону України «Про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації» №539/97-ВР від 23.09.1997.

Так, стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.

Статтею 143 Конституції України передбачено, що територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування встановлюють місцеві податки і збори відповідно до закону.

При цьому, діяльність органів місцевого самоврядування регулюється Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» №280/97-ВР від 21.05.1997, який відповідно до Конституції України визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

За змістом пунктів 24, 35 статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі Закон №280) виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання встановлення місцевих податків і зборів відповідно до Податкового кодексу України, затвердження ставок земельного податку відповідно до Податкового кодексу України.

За приписами статті 1 Закону України «Про оцінку земель» №1378-IV від 11.12.2003 нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

При цьому, частиною 3 статті 201 Земельного кодексу України, частиною 5 статті 5, частиною 1 статті 13 Закону України «Про оцінку земель» (далі Закон №1378) визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо.

Частиною 1 статті 15 Закону України «Про оцінку земель» встановлено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Отже, в силу норм законодавства України рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування є підставою для проведення оцінки земель.

Водночас, частиною 1 статті 23 Закону України «Про оцінку земель» визначено, що технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

При цьому, рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом (ч.1, 2 ст. 59 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Водночас, частиною 12 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються у порядку, встановленому Законом «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» (далі Закон №1160).

Так, в силу статті 1 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» регуляторний акт - це прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання.

Таким чином, аналіз зазначених положень дає підстави для висновку, що рішення відповідача є регуляторним актом, оскільки, затверджена нормативно-грошова оцінка визначає базові розрахункові показники, які є обов`язковими для застосування у окремих відносинах між органами влади та суб`єктами господарської діяльності, при цьому нормативно-грошова оцінка може застосовуватися неодноразово і може застосовуватися невизначеним колом суб`єктів господарювання.

Оскільки, рішенням про затвердження нормативно-грошової оцінки земель є регуляторним актом, то воно має бути прийняте з додержанням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» №1160-IV від 11.09.2003.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.12.2019 у справі №1940/1662/18.

Згідно з ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, доводи відповідача про те, що оскаржуване рішення не є регуляторним актом є необгрунтованими.

Також слід взяти до уваги, що статтею 4 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» визначено, що одним із принципів державної регуляторної політики є прозорість та врахування громадської думки - відкритість для фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань дій регуляторних органів на всіх етапах їх регуляторної діяльності, обов`язків розгляд регуляторними органами ініціатив, зауважень та пропозицій, наданих у встановленому законом порядку фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями, обов`язковість і своєчасність доведення прийнятих регуляторних актів до відома фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань, інформування громадськості про здійснення регуляторної діяльності.

При цьому, забезпечення здійснення державної регуляторної політики, зокрема, включає:

- підготовку аналізу регуляторного впливу;

-оприлюднення проектів регуляторних актів з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань, а також відкриті обговорення за участю представників громадськості питань, пов`язаних з регуляторною діяльністю;

- відстеження результативності регуляторних актів;

- оприлюднення інформації про здійснення регуляторної діяльності.

Громадяни, суб`єкти господарювання, їх об`єднання та наукові установи, а також консультативно-дорадчі органи, що створені при органах державної влади та органах місцевого самоврядування і представляють інтереси громадян та суб`єктів господарювання, мають право: подавати зауваження та пропозиції щодо оприлюднених проектів регуляторних актів, брати участь у відкритих обговореннях питань, пов`язаних з регуляторною діяльністю (ст. 6 Закону №1160).

Відповідно до частини 2 статті 9 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій розробник цього проекту повідомляє у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону.

Повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта повинно містити (ч. 5-8 ст.9 Закону №1160):

- стислий виклад змісту проекту;

- поштову та електронну, за її наявності, адресу розробника проекту та інших органів, до яких відповідно до цього Закону або за ініціативою розробника надсилаються зауваження та пропозиції;

- інформацію про спосіб оприлюднення проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу (назва друкованого засобу масової інформації та/або адреса сторінки в мережі Інтернет, де опубліковано чи розміщено проект регуляторного акта та аналіз регуляторного впливу, або інформація про інший спосіб оприлюднення, передбачений частиною 5 статті 13 цього Закону);

- інформацію про строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань;

- інформацію про спосіб надання фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями зауважень та пропозицій.

Строк, протягом якого від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань приймаються зауваження та пропозиції, встановлюється розробником проекту регуляторного акта і не може бути меншим ніж один місяць та більшим ніж три місяці з дня оприлюднення проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу.

Усі зауваження і пропозиції щодо проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду розробником цього проекту. За результатами цього розгляду розробник проекту регуляторного акта повністю чи частково враховує одержані зауваження і пропозиції або мотивовано їх відхиляє.

Оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій не може бути перешкодою для проведення громадських слухань та будь-яких інших форм відкритих обговорень цього проекту регуляторного акта.

Повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій, проект регуляторного акта та відповідний аналіз регуляторного впливу оприлюднюються шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації розробника цього проекту, а у разі їх відсутності - у друкованих засобах масової інформації, визначених розробником цього проекту, та/або шляхом розміщення на офіційній сторінці розробника проекту регуляторного акта в мережі Інтернет (ч. 2 ст.13 Закону №1160).

Отже, оприлюдненню підлягають як проект регуляторного акта та відповідний аналіз регуляторного впливу, так і повідомлення про оприлюднення такого з метою одержання зауважень і пропозицій.

Як вбачачється з матеріалів справи, відповідачем не було виконано обов`язку оприлюднення повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій, що свідчить про порушення ним наведених вище норм.

Судом також враховується, що регуляторні акти, прийняті органами та посадовими особами місцевого самоврядування, офіційно оприлюднюються в друкованих засобах масової інформації відповідних рад, а в разі їх відсутності - у місцевих друкованих засобах масової інформації, визначених цими органами та посадовими особами, не пізніш як у десятиденний строк після їх прийняття та підписання (ч.5 ст. 12 Закону №1160).

Крім того, статтею 21 Закону України «Про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації» №539 від 23.09.1997 встановлено, що діяльність місцевих органів державної влади та органів місцевого самоврядування висвітлюється в друкованих засобах масової інформації регіональної та місцевої сфери розповсюдження на умовах, визначених у договорах між цими органами і редакціями зазначених друкованих засобів масової інформації.

Таким чином, рішення відповідача, як регуляторний акт, підлягало обов`язковому оприлюдненню в друкованих засобах масової інформації.

Натомість, матеріали справи не містять підтверджень, що оскаржуване рішення було опубліковувано друкованих засобах масової інформації.

Отже, порушенням відповідачем вимог статті 12 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» знайшло своє підтвердження в судовому засіданні.

Таким чином, суд доходить висновку, що оскаржуване рішення прийняте не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України та без урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Згідно частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

В рішенні у справі "Рисовський проти України" Європейський суд з прав людини вказав на те, що принцип "належного урядування", зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків (заява N 29979/04, пункт 70).

Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (рішення у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), пункт 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява N 36548/97, пункт 58). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення у справі "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), пункт 74).

Щодо порушення процедури оприлюднення розпорядження про скликання сесії ради та проектів рішення ради, слід зазначити наступне.

Згідно зі статтею 1 Регламенту Червоненської сільської ради VI скликання (надалі - Регламент) порядок діяльності ради, її органів, депутатів, посадових осіб визначається Конституцією України, законами України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про статус депутатів місцевих рад», іншими законодавчими актами та цим Регламентом.

Відповідно до статті 3 даного Регламенту, засідання сільської ради та її постійних комісій є відкритим і гласними за винятками, передбаченими цим Регламентом.

Статтею 7 Регламенту визначено, що сесії скликаються головою ради в міру необхідності, але не рідше одного разу на квартал. Розпорядження голови про скликання чергової сесії та з визначенням питань, які вносяться на розгляд ради, місце і час проведення сесії повідомляється індивідуально кожному депутату не пізніше як за три дня до її відкриття.

Відповідачем не надано до суду доказів наявності на його офіційному веб-сайті інформації щодо скликання 25-ї сесії сільської ради VII скликання.

Отже, відповідачем не дотримано процедуру щодо оприлюднення розпорядження про скликання сесії Ради, в порушення вимог Регламенту не розміщено інформацію про скликання сесії.

При цьому, суд бере до уваги, що відповідно до статті 11 Регламенту «Порядок денний сесії», проекти рішень сільської ради, її виконавчого комітету, розпоряджень сільського голови з основної діяльності за виключенням відомостей з обмеженим доступом, доводяться до загального ознайомлення за 20 робочих днів до їх прийняття на інформаційному стенді сільської ради і знаходяться там до їх прийняття.

Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України «Про доступ до публічної інформації», крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки (п. 16.4).

Згідно з частиною 3 статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації», проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

Таким чином, матеріалами справи підтверджено, що відповідачем порушено вимоги Регламенту та Закону України «Про доступ до публічної інформації» та не оприлюднено проект рішення до дати його розгляду з метою прийняття, як того вимагає Закон.

Стосовно доводів відповідача про порушення позивачем строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

Дія нормативно-правового акту є постійною тривалий час і не обмежується його разовим застосуванням. Відповідно, чинним нормативно-правовим актом суб`єктивні права, свободи чи інтереси можуть порушуватися неодноразово, тобто постійно, упродовж усього часу чинності такого акту.

Тому, факт порушення прав, свобод чи інтересів, у разі дії чинного нормативно-правового акту, може мати триваючий характер. Оскільки чинний нормативно-правовий акт може обумовлювати триваюче порушення суб`єктивних прав, свобод чи інтересів, то, відповідно, строк звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи слід розраховувати від усього часу чинності (тривалості дії) нормативно-правового акту.

З урахуванням зазначеного за умови перебування особи (позивача) у правовідносинах, які регулюються нормативно-правовим актом і який оскаржується до адміністративного суду, строк звернення до адміністративного суду з позовом не може обмежуватися шістьма місяцями.

У разі оскарження нормативно-правового акту строк такого оскарження буде вимірюватися усім часом чинності цього нормативно-правового акту.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 13.03.2019 у справі №712/8985/17.

Оскільки, оскаржуване рішення є нормативно-правовим актом в розумінні Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» та було чинним протягом 2019 року, то суд вважає, що звертаючись з позовною заявою 06.12.2019, позивачем не пропущено строк звернення до суду.

Відповідно до вимог частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем не доведено правомірність своїх дій під час прийняття оскаржуваного рішення, а тому позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Враховуючи положення статті 139 КАС України, сплачений позивачем судовий збір в розмірі 1921,00 грн. (платіжне доручення від 29.11.2019 №) підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Оскільки останнім днем складання повного тексту рішення суду є 22.05.2021 (вихідний день), а 24.05.2021 суддя перебувала у відпустці, повний текст рішення складено в перший робочий день - 25.05.2021.

Керуючись статтями 77, 139, 241 - 246, 250, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Північний Гірничо-збагачувальний комбінат» до Червоненської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області про визнання протиправним та нечинним рішення задовольнити.

Визнати протиправним та нечинним рішення Червоненської сільської районної ради Криворізького району Дніпропетровської області №557-XXV/VІІ від 18.01.2019 «Про затвердження технічної документації про нормативно грошову оцінку земельних ділянок для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами, що перебувають у постійному користуванні Приватного акціонерного товариства Північний гірничо-збагачувальний комбінат та розташовані на території Червоненської сільської районної ради Криворізького району Дніпропетровської області (за межами населеного пункту)» загальною площею 3787,06 га, кадастрові номери :07:001:0001; :07:001:0002; :07:001:0003.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Червоненської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області на користь Приватного акціонерного товариства «Північний Гірничо-збагачувальний комбінат» судовий збір у розмірі 1921 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст.ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 25.05.2021.

Суддя О.В. Маковська