Справа № 520/3119/21
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2021-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

20 травня 2021 р. Справа № 520/3119/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Сагайдака В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області (вул. Поштова, буд. 3, смт. Сахновщина, Сахновщинський район, Харківська область, 64501, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу і компенсації

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд, з урахуванням уточненої позовної заяви:

- визнати протиправною бездіяльність Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області (), яка полягає у затримці видачі мені трудової книжки внаслідок складення мною повноважень Сахновщинського селищного голови;

- стягнути з Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області () на мою користь 78 060 гривень середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу внаслідок затримки видачі трудової книжки;

- допустити до негайного виконання рішення суду в частині виплати мені середнього заробітку за один місяць;

- зобов`язати Сахновщинську селищну раду Красноградського району Харківської області () видати нове розпорядження про припинення моїх повноважень на посаді Сахновщинського селищного голови з дня видачі трудової книжки;

- стягнути з Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області () на мою користь 10 000,00 гривень компенсації за завдану моральну шкоду;

- стягнути з Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області () на мою користь понесені витрати по сплаті судового збору.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем протиправно вдень звільнення не було видано трудову книжку. Зазначені дії позивач вважає протиправними, у зв`язку з чим звернувся до суду з даною позовною заявою.

Ухвалою суду відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому Кодексу адміністративного судочинства України.

Представником відповідача надано відзив на позовну заяву, в якому він просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази, судом встановлено наступне.

Розпорядженням Сахновщинського селищного голови Красноградського району Харківської області від 04.12.2020 р. № 1 а-к «Про припинення повноважень Сахновщинського селищного голови ОСОБА_2 » повноваження позивача на посаді Сахновщинського селищного голови були припинені з 04 грудня 2020 року.

Однак з моменту припинення позивача повноважень відповідачем, на думку позивача, не було видано належним чином оформленої трудової книжки, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.43 Конституції України кожен має право на працю, право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Правовідносини з приводу проходження публічної служби в органах та на посадах місцевого самоврядування унормовані, насамперед, приписами Закону України Про службу в органах місцевого самоврядування.

Прогалини у нормативному регулюванні цих відносин можуть усуватись нормами Закону України Про державну службу, Кодексу законів про працю, Закону України Про оплату праці, Закону України Про відпустки тощо, але виключно в частині, котра не суперечить самій природі та суті публічної служби в органах місцевого самоврядування.

Статтями 140-146 Конституції України визначені конституційні засади функціонування місцевого самоврядування в Україні, котрі деталізовані у приписах Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні".

Так, відповідно до ст.1, ст.5, ч.1 ст.10, ч.1 ст.11, ст.ст.12, 51, 53, 541 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" органами місцевого самоврядування є, зокрема: 1) сільські, селищні, міські ради; 2) виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи; 3) міський, селищний сільський голова як головна посадова особа територіальної громади; 4) староста.

Звідси слідує, що орган місцевого самоврядування - рада, виконавчий комітет ради та виконавчі органи ради і міський, селищний, сільський голова є різними окремими та незалежними суб`єктами владних повноважень у розумінні п.7 ч.1 ст.4 КАС України.

Згідно з ч.1 ст.42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" повноваження новообраного сільського, селищного, міського голови починаються з моменту складення ним присяги відповідно до Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" на пленарному засіданні відповідної сільської, селищної, міської ради, на якому відповідною територіальною виборчою комісією були оголошені рішення щодо його обрання та реєстрації. Повноваження сільського, селищного, міського голови закінчуються в день відкриття першої сесії відповідної сільської, селищної, міської ради, обраної на наступних чергових місцевих виборах, або, якщо рада не обрана, з моменту вступу на цю посаду іншої особи, обраної на наступних місцевих виборах, крім випадків дострокового припинення його повноважень відповідно до частин першої та другої статті 79 цього Закону.

Отже, за загальним правилом повноваження новообраного (тобто кожного обраного, у тому числі і знов) сільського, селищного, міського голови починаються з моменту складення ним присяги та припиняються (закінчуються) в день відкриття першої сесії відповідної сільської, селищної, міської ради, обраної на наступних чергових місцевих виборах.

Таким чином, відносно сільського, селищного, міського голови законодавець замість юридичної конструкції призначення на посаду публічної служби та звільнення з посади публічної служби використовує зовсім іншу юридичну конструкцію, а саме: набуття повноважень сільського, селищного, міського голови (тобто вступ на посаду) і припинення/закінчення повноважень сільського, селищного, міського голови.

Включенням із наведеного правила є приписи ч.2 ст.42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", якими унормований випадок звільнення з посади міського, селищного, сільського голови у зв`язку із достроковим припиненням повноважень міського, селищного, сільського голови.

При цьому, використану законодавцем у положеннях даної статті юридичну конструкцію "відповідно до Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" слід розуміти виключно як процедуру складання/прийняття присяги, а не як кваліфікуючу умову для визначення наявності або відсутності підстави для складання/прийняття присяги.

Відповідно до абз.1 ч.2 ст.46 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" перша сесія новообраної сільської, селищної, міської ради скликається відповідною територіальною виборчою комісією не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради в кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів, а також про підсумки виборів відповідно сільського, селищного, міського голови. З моменту визнання повноважень депутатів ради нового скликання та новообраного сільського, селищного, міського голови відповідно до статті 42 цього Закону головує на пленарних засіданнях ради першої сесії новообраний голова.

У спірних правовідносинах така подія настала 04.12.2020 р.

Відповідно до положень частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 47 Кодексу законів про працю України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу.

Статтею 48 КЗпП України визначено, що трудові книжки ведуться на всіх працівників, які працюють на підприємстві, в установі, організації або у фізичної особи понад п`ять днів.

Порядок ведення трудових книжок визначається Кабінетом Міністрів України.

Інструкція про порядок ведення трудових книжок працівників затверджена наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України від 29.07.1993 №58 (далі - Інструкція №58).

Відповідно до п. 4.1. Інструкції N 58 власник або уповноважений ним орган зобов`язаний видати працівнику його трудову книжку в день звільнення з внесеним до неї записом про звільнення.

При затримці видачі трудової книжки з вини власника або уповноваженого ним органа працівникові сплачується середній заробіток за весь час вимушеного прогулу.

Днем звільнення в такому разі вважається день видачі трудової книжки. Про новий день звільнення видається наказ і вноситься запис до трудової книжки працівника. Раніше внесений запис про день звільнення визнається недійсним у порядку, встановленому пунктом 2.10 цієї Інструкції.

Згідно з п. 4.2. Інструкції N 58 якщо працівник відсутній на роботі в день звільнення, то власник або уповноважений ним орган в цей день надсилає йому поштове повідомлення із вказівкою про необхідність отримання трудової книжки.

Пересилання трудової книжки поштою з доставкою на зазначену адресу допускається тільки за письмовою згодою працівника.

Відповідно до частини п`ятої статті 235 КЗпП України у разі затримки видачі трудової книжки з вини власника або уповноваженого ним органу працівникові виплачується середній заробіток за весь час вимушеного прогулу.

Тобто , підставою для відповідальності роботодавця за затримку видачі звільненому працівнику його трудової книжки є наявність вини роботодавця, а саме: вчинення ним протиправних дій чи допущення протиправної бездіяльності, які спричинили таку затримку.

Відповідно до розпорядження Сахновшинського селищного голови Красноградського району Харківської області від 04.12.2020 позивача звільнено із займаної посади у зв`язку із припиненням повноважень.

12.02.2021 року позивачем подано відповідачу заяву про отримання трудової книжки.

15.02.2021 року відповідачем повідомлено про можливість отримання трудової книжки в приміщенні Сахновщинської селищної ради, що також не заперечувалось позивачем.

Також відповідачем неодноразово надсилались листи позивачу про необхідність отримання трудової книжки, що підтверджується наявними в матеріалах справи листами та повідомленнями про вручення поштових відправлень.

В матеріалах справи також наявні пояснювальні записки службових осіб відповідача з яких судом встановлено, що посадовими особами вчинялись дії щодо повідомлення позивача про необхідність отримати трудову книжку.

Таким чином суд приходить до висновку що відповідачем не чинилися перешкоди позивачу в отриманні трудової книжки, а зазначені позивачем у відповіді на відзив пояснення щодо отримання листів відповідача щодо інформування про отримання трудової книжки підтверджують факт неможливості своєчасного вручення саме з вини позивача.

Враховуючи вищевикладене позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Частиною 2 статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд вважає вимоги такими, що підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області (вул. Поштова, буд. 3, смт. Сахновщина, Сахновщинський район, Харківська область, 64501, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу і компенсації - залишити без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку, передбаченому п.п. 15.5. п. 15 ч. 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 20 травня 2021 року.

Суддя Сагайдак В.В.