Справа № 540/1927/21
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2021-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/1927/21

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Пекний А.С., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі до Приватного підприємства "Муравей" про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків,

встановив:

Головне управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (далі-позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Приватного підприємства "Муравей" (далі-відповідач), в якому просить надати дозвіл на погашення усієї суми податкового боргу у розмірі 275 068,25 грн. за рахунок майна платника податків.

У зв`язку із зверненням до суду з позовом, що не відповідає вимогам КАС України, вказаний позов залишений без руху ухвалою від 05.05.2021р. Позивачу наданий строк на усунення недоліків повозу, а саме для надання до суду документу про сплату судового збору у сумі 4 126,02 грн.

17 травня 2021 року до суду надійшла заява позивача, зі змісту якої вбачається, що Головне управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі не погоджується з позицією суду щодо віднесення позовних вимог до вимог майнового характеру та вважає, що у даному випадку мають місце вимоги немайнового характеру. З огляду на викладене позивачем подане до суду платіжне доручення про сплату судового збору в сумі 2270,00 грн., тобто як за вимогу немайнового характеру.

З цього приводу слід звернути увагу на наступне.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень судовий збір становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.Обов`язковою для застосування в Україні є практика Європейського суду з прав людини, яка статтею 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини визнана джерелом права.

Зокрема в рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Сук проти України" (Заява N 10972/05 §22) суд зазначає, що …поняття "майно" в першій частині статті 1 Першого протоколу має автономне значення, яке не обмежується правом власності на фізичні речі та є незалежним від формальної класифікації в національному законодавстві. Певні інші права та інтереси, що складають активи, наприклад, борги, можуть також вважатися "майновими правами" і, відповідно, "майном" у розумінні цього положення. Питання, що має бути розглянуто, полягає у тому, чи надавали заявнику обставини справи, розглянуті в цілому, право на інтерес, який по суті захищається статтею 1 Першого протоколу.

В рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Броньовський проти Польщі" (Заява N 31443/96 §129) суд окремо пояснив, що …так само як права на матеріальні предмети, деякі інші права та інтереси, що являють собою майно (фонди), також можуть вважатися "майновими правами" і майном (possessions) для цілей цього положення.

Згідно Рішення Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 року у справі Щокін проти України збільшення податковим органом зобов`язань особи з податку є втручанням до його майнових прав.

Таким чином, заявлена вимога про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу в розмірі 275 068,25 грн. за рахунок майна платника податків, має безпосереднім наслідком зміну складу майна як позивача, так і відповідача, а отже є майновою вимогою.

Крім того, в постанові Великої палати Верховного суду по справі N 910/13737/19 від 25.08.2020 року Верховний суд зазначив, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі N 907/9/17, провадження N 12-76гс18).

Натомість, до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Статтею 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що позивач звернувся до суду з метою отримання дозволу на погашення податкового боргу у сумі 275 068,25 грн. за рахунок майна платника, ціною позову є саме 275068,25 грн., а 1,5 відсотка ціни позову складають 4126,02 грн.

Саме цю суму судового збору позивачу слід було сплатити.

Слід зазначити, що ухвала від 05.05.2021р. серед іншого, містить чіткий спосіб усунення недоліків позову, а саме: "З огляду на викладене позовна заява відповідно до ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме для подання до суду документу про сплату судового збору у сумі 4 126,02 грн.".

З наведеного вбачається, що ухвала суду від 05.05.2021р. фактично залишається невиконаною, з огляду на те, що позивачем не усунуті недоліки позову у спосіб вказаний ухвалою суду.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, Кодексом адміністративного судочинства України та Законом України "Про судовий збір" встановлені чіткі вимоги до форми звернення до суду, які не дотримані позивачем. У зв`язку з чим судом був наданий строк для усунення недоліків, спосіб якого визначено в ухвалі від 05.05.2021р. Однак, вказана ухвала суду фактично не виконана, недоліки позову залишились не усунуті.

Враховуючи вищевикладене вказаний позов підлягає поверненню позивачу, що не позбавляє останнього права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви.

Отже для повернення сплаченого позивачем судового збору у сумі 2270,00 грн., йому слід звернутись до суду з відповідним клопотанням.

Керуючись ч. 4 ст. 169, 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі до Приватного підприємства "Муравей" про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків разом з доданими документами повернути позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо ухвалу було постановлено поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Суддя А.С. Пекний