Справа № 120/1437/21-а
Суддя: Комар Павло Анатолійович
Дата ухвалення: 2021-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

21 травня 2021 р. Справа № 120/1437/21-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комара П.А., розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора прав на нерухоме майно Чернівецької селищної ради Чернівецького району Вінницької області Дробчака Олександра Леонідовича про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з адміністративним позовом до державного реєстратора прав на нерухоме майно Чернівецької селищної ради Чернівецького району Вінницької області Дробчака Олександра Леонідовича про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначила, що рішенням відповідача відмовлено у державній реєстрації права власності на житловий будинок, у зв`язку з тим, що подані документи не відповідають вимогам, або не дають змоги встановити відповідність заявлених прав документам, що їх посвідчують.

Вважаючи вказане рішення протиправним, позивач з метою захисту своїх прав звернулася до суду з цим позовом.

Ухвалою суду від 26.02.2021 залишено позовну заяву без руху.

12.03.2021 позивачем подано заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 17.03.2021 продовжено позивачу процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви.

У встановлений строк позивач усунула недоліки позовної заяви.

Ухвалою від 29.03.2021 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Даною ухвалою також надано відповідачу строк на подання відзиву.

Про ухвалу про відкриття провадження від 29.03.2021 відповідача повідомлено належним чином, що підтверджується матеріалами справи, однак у встановлений судом строк відзиву на позовну заяву не надав.

Відповідно до частини шостої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом КАС України) у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

04.02.2021 ОСОБА_1 подано заяву до державного реєстратора прав на нерухоме майно Чернівецької селищної ради Чернівецького району Вінницької області про державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Однак, рішенням державного реєстратора прав на нерухоме майно Чернівецької селищної ради Чернівецького району Вінницької області Дробчаком Олександром Леонідовичем №56510671 позивачу відмовлено у здійсненні такої реєстрації, оскільки подані документи не відповідають вимогам, або не дають змоги встановити відповідність заявлених прав документам, що їх посвідчують. Відсутній документ, який посвідчує право власності на квартиру, передбачений п. 23 Положення про порядок передачі квартир (будинків), жилих приміщень у гортожитках у власність громадян, затвердженого наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 16.12.2009 №396.

Вважаючи вказане рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернулась з цим позовом до суду.

Визначаючись щодо заявлених позовних вимог, суд виходить із наступного.

Згідно з пунктом 1 частини 3 статті 10 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" №1952-IV від 01.07.2004 (далі - Закон №1952-IV) державний реєстратор встановлює відповідність заявлених прав і поданих/отриманих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями.

Згідно статті 24 Закону №1952-IV встановлено вичерпний перелік підстав відмови у державній реєстрації прав та їх обтяжень, а саме, якщо: 1) заявлене речове право, обтяження не підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону; 2) заява про державну реєстрацію прав подана неналежною особою; 3)подані документи не відповідають вимогам, встановленим цим Законом; 4) подані документи не дають змоги встановити набуття, зміну або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обтяження; 5) наявні суперечності між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями; 6) наявні зареєстровані обтяження речових прав на нерухоме майно; 7) заяву про державну реєстрацію обтяжень щодо попереднього правонабувача подано після державної реєстрації права власності на таке майно за новим правонабувачем; 8) після завершення строку, встановленого частиною третьою статті 23 цього Закону, не усунені обставини, що були підставою для прийняття рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав; 9) заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень під час вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, об`єктом незавершеного будівництва подано не до нотаріуса, який вчинив таку дію; 10) заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень в електронній формі подано особою, яка згідно із законодавством не має повноважень подавати заяви в електронній формі; 11) заявником подано ті самі документи, на підставі яких заявлене речове право, обтяження вже зареєстровано у Державному реєстрі прав; 12) заявник звернувся із заявою про державну реєстрацію права власності щодо майна, що відповідно до поданих для такої реєстрації документів відчужено особою, яка на момент проведення такої реєстрації внесена до Єдиного реєстру боржників, зокрема за виконавчими провадженнями про стягнення аліментів за наявності заборгованості з відповідних платежів понад три місяці.

За наявності підстав для відмови в державній реєстрації прав державний реєстратор приймає рішення про відмову в державній реєстрації прав.

Рішення про відмову в державній реєстрації прав повинно містити вичерпний перелік обставин, що стали підставою для його прийняття (ч. 2 ст. 24 Закону №1952-IV).

Відповідно до частини 2 статті 18 Закону №1952-ІV перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав, та порядок державної реєстрації прав визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Державні реєстратори зобов`язані надавати до відома заявників інформацію про перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав.

Згідно частини 8 цієї статті державній реєстрації підлягають виключно заявлені речові права на нерухоме майно та їх обтяження, за умови їх відповідності законодавству і поданим/отриманим документам.

Як вже встановлено судом, підставою для відмови в державній реєстрації права власності на житловий будинок стало те, що подані документи не відповідають вимогам, або не дають змоги встановити відповідність заявлених прав документам, що їх посвідчують.

Відповідно пункту 13 Положення про порядок передачі квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян, затвердженого наказом №396 від 16.12.2009 Міністерства з питань житлово-комунального господарства України (далі - Положення №396), приватизація квартир (будинків), жилих приміщень в гуртожитках, кімнат у комунальних квартирах здійснюється уповноваженими на це органами, створеними місцевою державною адміністрацією, та органами місцевого самоврядування, державними підприємствами, організаціями, установами, у повному господарському віданні або оперативному управлінні яких знаходиться державний житловий фонд (далі - орган приватизації).

Як зазначено в абзаці першому пункту 23 Положення №396 орган приватизації приймає рішення про передачу квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках, кімнат у комунальних квартирах у власність громадян. На підставі вказаного рішення орган приватизації видає свідоцтво про право власності та реєструє його у спеціальній реєстраційній книзі квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках, кімнат у комунальних квартирах, що належать громадянам на праві приватної (спільної сумісної, спільної часткової) власності.

Абзацом 1 та 2 пункту 24 Положення №396 передбачено: свідоцтво на право власності підлягає обов`язковій реєстрації в органі державної реєстрації прав; державна реєстрація прав власності на приватизоване житло проводиться відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Так, до поданої державному реєстратору заяви позивачем додано:

- довідку Комунального підприємства «Могилів-Подільське міжрайонне бюро технічної інвентаризвції» №18 від 12.01.2021, в якій вказано, що право власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 згідно архівних даних станом на 31.12.2012 на паперових носіях не зареєстровано;

- довідку Козлівської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області від 21.01.2021 №29, про те, що квартира, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 знаходиться на балансі Козлівської сільської ради;

- викопіювання з погосподарської книги, яке свідчить про те, що ОСОБА_1 дійсно проживає за адресою АДРЕСА_1 ;

- довідку Козлівської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб №33 від 21.01.2021;

- довідку Козлівської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області від 21.01.2021 №31 про те, що позивач постійно та безперервно володіла з 2011 року (що складає 10 років) нерухомим майном, а саме квартирою, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Вищевказаною квартирою вона заволоділа добросовісно та відкрито, постійно користувалася зазначеним майном, здійснювала ремонти та поліпшення приміщення квартири, сплачувала за комунальні послуги;

- рішення органу приватизації (органу місцевого самоврядування) №2 від 03.11.2020 Козлівської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області про передачу у власність ОСОБА_1 квартири, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , в приватну власність;

- технічний паспорт на квартиру АДРЕСА_1 від 24.12.2020.

З аналізу наведених документів вбачається, що вони відповідають вимогам, встановленим Законом №1952-IV та дають змогу встановити факт набуття речових прав на нерухоме майно позивачем.

На переконання суду, позивачем подано державному реєстратору всі необхідні документи для здійснення державної реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_1 , а відтак у відповідача не було підстав для відмови у державній реєстрації права власності на квартиру.

Крім того, відповідач не направив суду відзив на позовну заяву та не надав заперечень щодо наведених позивачем у позові обставин про протиправність рішення про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень №56510671 від 08.02.2021.

Відповідно до частини 4 статті 159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Таким чином, керуючись частиною 4 статті 159 КАС України, суд кваліфікує неподання відзиву на позовну заяву відповідачем, як визнання позову.

Частина 2 статті 77 КАС України покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення.

В контексті наведених норм суд констатує, що відповідачем у даній справі не спростовано позицію позивача щодо наявності підстав для державної реєстрації права власності на квартиру, а відтак не доведено правомірність прийнятого рішення.

За наведеного та враховуючи встановлені обставини у справі, оцінивши належність, допустимість, достовірність доказів, суд приходить до висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Пунктом 3 частини 2 статті 2 КАС України вказано, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дій).

Відповідно до статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною першою статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд вказує, що відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зважає на те, що позивач звернулася до суду з позовними вимогами, які співвідносяться між собою як основна та похідна, сплативши при цьому судовий збір у розмірі 1816,00 грн., а мала сплатити 908,00 грн., як за одну позовну вимогу немайнового характеру, а відтак на користь позивача підлягає стягненню сплачений при зверненні до суду судовий збір у розмірі 908,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Чернівецької селищної ради.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно Чернівецької селищної ради Чернівецького району Вінницької області Дробчака Олександра Леонідовича про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень №56510671 від 08.02.2021.

Зобов`язати державного реєстратора прав на нерухоме майно Чернівецької селищної ради Чернівецького району Вінницької області Дробчака Олександра Леонідовича здійснити державну реєстрацію права власності на квартиру №4 за ОСОБА_1 , що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягнути на користь ОСОБА_1 сплачений при зверненні до суду судовий збір у розмірі 908,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Чернівецької селищної ради.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач: Державний реєстратор прав на нерухоме майно Чернівецької селищної ради Чернівецького району Вінницької області Дробчак Олександр Леонідович (вул. Святомиколаївська, 103/1, смт. Чернівці, Могилів-Подільський район, Вінницька область, 24100, )

Суддя Комар Павло Анатолійович