Справа № 280/1538/21
Суддя: Сацький Роман Вікторович
Дата ухвалення: 2021-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

19 травня 2021 року Справа № 280/1538/21 м.Запоріжжя
Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Сацький Р.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощенного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ»

до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (код ЄДРПОУ ВП 44118658)

до Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення комісії ГУ ДПС України у Дніпропетровській області та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

23.02.2021 до Запорізького окружного адміністративного суду звернулось надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ» (далі - позивач) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі відповідач 1) та Державної податкової служби України (далі відповідач 2), в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача 1 від 04.11.2020 №2102312/40395418;

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача 1 від 04.11.2020 №2102302/40395418;

- зобов`язати відповідача 2 зареєструвати розрахунок коригування позивача №7 від 31.07.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати відповідача 2 зареєструвати розрахунок коригування позивача №8 від 31.07.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Товариством з обмеженою відповідальністю «ПРІОРИТЕТІНВЕСТ» направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) спірні розрахунки коригування кількісних і вартісних показників, однак у їх реєстрації було відмовлено. Звертає увагу суду, що відповідачем в оскаржуваному рішенні, всупереч встановленій формі оформлення рішення, затвердженої порядком, не було вказано яких саме первинних документів останньому не вистачало для прийняття позитивного рішення щодо реєстрації розрахунків коригування, а саме відповідач повинен був підкреслити, відповідно до правил оформлення, ті первинні документи, яких йому не вистачило. Враховуючи викладене, просить скасувати оскаржуване рішення комісії відповідача 1 області та зобов`язати відповідача 2 зареєструвати спірний розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. З урахуванням вищезазначеного просить позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою суду від 24.02.2021 відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідачам запропоновано 15-ти денний строк для надання відзиву на позовну заяву. Сторонам повідомлено про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

26.03.2021 від представника відповідача 2 через канцелярію суду (вх. №17673) поданий відзив на позов. В обґрунтування відзиву на позовну заяву відповідач 2 зазначив, що зобов`язання зареєструвати податкові накладні є похідною вимогою до ДПС України від вимог головного управління ДПС у Дніпропетровській області, оскільки скасування рішення відповідної комісії контролюючого органу є самостійною підставою для реєстрації відповідної податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до п.28 Порядку. Виходячи зі змісту вказаної норми, необхідно зазначити, що контролюючий орган зобов`язаний провести повторну перевірку всіх документів, визначених пунктом 12 цього Порядку, у разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили. Враховуючи викладені висновки Верховного Суду щодо дискреційних повноважень податкових органів та виходячи з наведених вище норм, слід зазначити, що в даному випадку, зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних зазначені(у) податкову накладну є передчасним, в той час як належним способом захисту порушеного права є зобов`язання філії Головного управління ДПС у Дніпропетрвоській області як відокремленого структурного підрозділу Державної податкової служби України повторно розглянути питання щодо реєстрації податкових накладних. З наведених підстав просить суд у задоволенні позову відмовити.

26.03.2021 від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (код ЄДРПОУ ВП 44118658) поданий відзив на позов (вх. №17671) в якому зазначено, що зі змісту квитанції вбачається, що платника податку повідомлено про факт зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, а також зазначено причини такого зупинення. Тобто, податковий орган при направленні квитанції дотримався абзацу 10 пункту 201.10 статті 201 ПК України та Порядку 1246. Аналізуючи викладене, у платника податку після отримання квитанції виникає право на подання документів, що були складені ним відповідно до Закону 996, та які можуть вважатись первинними та підтвердити факт наявності чи відсутності господарської операції. Податковий орган не зобов`язаний у квитанції вказувати перелік документів який необхідно подати для підтвердження реальності господарської операції, оскільки таке прямо не передбачено нормативно-правовими актами. При цьому, на підтвердження фактичного здійснення господарських операцій, платник повинен мати відповідні первинні документи, які мають бути належно оформленими, містити всі необхідні реквізити, бути підписані уповноваженими особами. Водночас, у платника податків є обов`язок вести бухгалтерський облік господарських операцій шляхом складання первинних документи які повинні відповідати вимогам п. 2 ст. 9 Закону 996, наявність у платника податків яких підтверджує факт здійснення господарської операції. Враховуючи такий обов`язок, платник податку є обізнаним з тим, які первинні документи ним було складено, і які в силу вимог Закону 996 підтверджують факт господарської операції. За таких обставин, відповідач 1 вважає, що ним правомірно було прийнято оскаржуване рішення, а позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Ухвалою суду від 19 травня 2021 року замінено відповідача 1 - Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (49000, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, буд. 17 А, ) його правонаступником - Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області (49600, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, буд. 17 А, код ЄДРПОУ ВП 44118658).

Враховуючи приписи частини 5 статті 262 КАС України справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України).

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наступне.

ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ПРІОРИТЕТ-ІНВЕСТ" (ТОВ "ПРІОРИТЕТ-ІНВЕСТ") зареєстровано в якості юридичної особи дата запису: 04.04.2016, номер запису: 0029448. Видами діяльності є:

68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (основний); 42.99 Будівництво інших споруд, н.в.і.у.; 45.11 Торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами; 45.20 Технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів; 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 47.19 Інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах; 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель.

У власній господарській діяльності ТОВ «ПРІОРИТЕТ-ІНВЕСТ» використовує центр по обслуговуванню вантажних автомобілів загальною площею 2 437,5 кв.м, що розташований за адресою: Одеська область, Біляївський район, с. Нерубайське, вул. М.Бадаєва, буд.5а/1. Діяльність Позивача здійснюється власними силами, оскільки на підприємстві «ПРІОРИТЕТ- ІНВЕСТ» згідно штатного розпису офіційно працевлаштовано 3 кваліфіковані працівники.

Між ТОВ «Пріоритет-Інвест» (Продавець) та ТОВ «Дніпро-Скан-Сервіс» (Покупець) було укладено договір купівлі-продажу №15/05/17 від 15 травня 2017 року, відповідно до умов якого Продавець зобов`язується передати у власність Покупцю, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити відповідно до умов договору: шасі МАN ТGМ 18.240 4x2 ВL 2017 року виробництва у кількості 10 (десять) одиниць. Специфікація на дані транспортні засоби зазначена у Додатку 1 до даного Договору, надалі транспортні засоби іменуються «Предмет договору/Товар». Ціна за предмет Договору 1 (одиниця), шасі МАN ТGМ 18.240 4x2 ВL складає в національній валюті України 2 009 262,80 = (два мільйона дев`ять тисяч двісті шістдесят дві) грн 80 коп. з ПДВ, що в еквіваленті становить 69 800 ЄВРО згідно до комерційного курсу продажу євро. Загальна ціна Договору складає 20 092 628 грн з ПДВ. Покупець зобов`язується провести оплату, а саме передоплату у розмірі 100% ціни Предмета Договору не пізніше 31.08.2018. Поставка товару здійснюється на умовах DDР Підгородненська міська рада, комплекс будівель і споруд №7.

Предмет договору поставляється на умовах даного Договору після надходження 100% оплати товару на банківський рахунок Продавця. Продавець зобов`язується поставити предмет Договору Покупцеві не пізніше 31.12.2018 за умови отримання 100% ціни предмета Договору (п.4.4 Договору).

На виконання умов Договору №15/05/17 від 15 травня 2017 року ТОВ «Дніпро-Скан- Сервіс» було здійснено часткову попередню оплату товару в розмірі 100 000 грн відповідно до платіжного доручення №4921 від 4 серпня 2017 року. На суму отриманого авансу Позивач за правилом «першої події» відповідно до ст. 187 Податкового кодексу України було виписано та направлено на реєстрацію податкову накладну №2 від 04.08.2017, відповідно до квитанції №1 - Зареєстровано в ЄРПН.

Також, в рамках Договору №15/05/17 від 15 травня 2017 року ТОВ «Дніпро-Скан- Сервіс» було проведено часткову оплату предмета Договору в розмірі 1 200 000 грн на підставі платіжного доручення №4981 від 10.08.2017. На суму отриманої 10 серпня 2017 року попередньої оплати Позивачем було виписано та зареєстровано в ЄРПН податкову накладну №3 від 10.08.2017.

В наступному, у зв`язку із невиконанням Продавцем п.4.4 розділу 4 Договору №15/05/17 від 15 травня 2017 року ТОВ «Дніпро-Скан-Сервіс» листом від 31.07.2020 №121/20 звернулось до ТОВ «ПРІОРИТЕТ-ІНВЕСТ» із проханням повернути кошти, сплачені відповідно до платіжного доручення №4921 від 04.08.2017 та платіжного доручення №4981 від 10.08.2017, всього - 1 300 000 грн.

Повернення попередньо отриманих коштів Позивачем було проведено безготівково 31 липня 2020 року згідно платіжного доручення №1245 від 31.07.2020 на загальну суму 1 300 000 грн.

За наслідком повернення попередньо отриманих від ТОВ «Дніпро-Скан-Сервіс» коштів Позивачем відповідно до ст.192 Податкового кодексу України були виписані та направлені на реєстрацію в ЄРПН наступні розрахунки коригування:

- розрахунок коригування №7 від 31.07.2020 до податкової накладної №2 від 04.08.2017, згідно квитанції №1 - Документ прийнято, реєстрація зупинена;

- розрахунок коригування №8 від 31.07.2020 до податкової накладної №3 від 10.08.2017, згідно квитанції №1 - Документ прийнято, реєстрація зупинена;

ТОВ «ПРІОРИТЕТ-ІНВЕСТ» було направлено на адресу ГУ ДПС України у Дніпропетровській області пояснення у вигляді повідомлення №5 від 28.10.2020 щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операції по «заблокованих» розрахунках коригування №7 від 31.07.2020 та №8 від 31.07.2020 разом із вичерпним переліком первинних документів бухгалтерського обліку (в скан-копіях).

Однак, рішенням комісії ГУ ДПС України у Дніпропетровській області від 04.11.2020 №2102312/40395418 відмовлено в реєстрації розрахунку коригування №7 від 31.07.2020 в єдиному реєстрі податкових накладних.

Рішенням комісії ГУ ДПС України у Дніпропетровській області від 04.11.2020 №2102302/40395418 відмовлено в реєстрації розрахунку коригування №8 від 31.07.2020 в єдиному реєстрі податкових накладних.

Не погодившись із переліченими вище рішеннями комісії регіонального рівня, ТОВ «ПРІОРИТЕТ-ІНВЕСТ» оскаржило їх до ДПС України в порядку ст.56 Податкового кодексу України шляхом подання скарг.

На підставі рішень ДПС України від 24 листопада 2020 року №63915/40395418/2 та 63903/40395418/2 скарги ТОВ «ПРІОРИТЕТ-ІНВЕСТ» були залишені без задоволення, рішення комісії ГУ ДПС України у Дніпропетровській області - без змін.

Не погоджуючись з такими рішеннями відповідачів, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, дослідивши надані позивачем та відповідачем докази, суд приходить до висновків, що позовна заява підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з приписів ч. 1 ст. 2 КАС України, відповідно до яких завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України № 2755-VI від 02.12.2010 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі Податковий кодекс України).

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України, щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016 №1797- VIII внесені зміни та доповнення до Податкового кодексу України та запроваджено новий механізм електронного адміністрування податку на додану вартість за умов проведення аналізу та здійснення управління ризиками з метою визначення форм і обсягів митного та податкового контролю.

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 187.1 статті 187 Податкового кодексу України, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

У відповідності до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

За визначенням, наданим у підпункті 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

За приписами пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, яка набула чинності з 01.02.2020, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів (далі - Порядок №1165).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно пункту 7 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до пункту 10 Порядку №1165, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).

Так, відповідно до отриманої позивачем квитанції, реєстрація спірної накладної зупинена у зв`язку із її відповідністю пункту 5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Суд зазначає, що Критерії ризиковості здійснення операцій є Додатком №3 до Порядку №1165.

Під час розгляду справи встановлено, що відповідно до отриманої позивачем квитанції реєстрація спірних розрахунків коригування кількісних та вартісних показників зупинена у зв`язку із їх відповідністю пункту 8 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, які є Додатком № 1 до Порядку №1165.

Відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, критрвє ризаковості є те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування.

З копії наданої суду квитанції вбачається, що контролюючим органом зазначено, що платник податку відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку та запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с.16), але ця квитанції не містить обґрунтованих доводів щодо причин за яких позивача віднесено до ризикового платника податку, з урахуванням пункту 8 Критеріїв та інформації (конкретного переліку), які саме документи необхідні контролюючому органу для прийняття рішення про реєстрацію спірної податкової накладної.

Відповідно до пункту 5 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520 (далі - Порядок №520), перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: - договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; - договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; -первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; - розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;-документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Положеннями п. 11 Порядку №520 передбачено, що комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

- та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

- та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Наведені норми дають підстави для висновку, що законодавець встановлює перелік обов`язкової для фіксації в рамках квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної інформації. Без деталізації такого роду інформації відповідна квитанція не може вважатися належним чином оформленою. При цьому, квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної повинна фіксувати: 1) порядковий номер та дату складення податкової накладної; 2) конкретний критерій або ж критерії, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної; 3) пропозицію про надання платником податків пояснень та/або перелік конкретних документів, що є достатніми для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної.

Податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

При цьому, критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуваним рішенням комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області відмовлено у реєстрації спірних розрахунків коригування, а підставою зазначеного рішення зазначено неподання платником податку копій документів: договорів, зокрема для зовнішньоекономічних контрактів, з додатками до них, первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження,, розвантаження продукції, складськіх документів (інвентиразційних описів), у тому числі розрахунків фактури/інвойсів, актів приймання передачі товарів (робіт, послуг)з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано, підкреслити), розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків, які позивачем не надано.

Так, розгляд Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних в електронному вигляді позивачем подано Повідомленням № 5 від 28.10.2020 про подання пояснень та копій документів щодо розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено. У поясненні зазначено, що ТОВ «Пріоритет-Інвест» на підставі листа №121/20 від 31.07.2020 повернуло передплату ТОВ «Дніпро-Скан-Сервіс» п/д №1245 від 31.07.2020 130000,00 грн, яку отримало 04.08.2017 п/д №4921, 10.08.2017 п/д № 4981 по договору 15/05/17 від 15.05.2017. На підставі цього було складено розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №7 та №8 від 31.07.2020 до податкової накладної №2 від 04.08.2017, №8 від 31.07.2020, до податкової накладної №3 від 10.08.2017.

Проте, в порушення наведених вимог законодавства в оскаржуваному рішенні хоч і вказано, втім не зазначено, які саме із наданих документів складені з порушенням законодавства та норми якого саме закону порушено, або яких саме документів не вистачає.

При цьому, у рішенні не обґрунтовано причини неприйняття до уваги поданих позивачем документів.

Крім того, зі змісту квитанцій вбачається, що контролюючим органом сформовано висновок про відповідність озрахунків коригування критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, зазначені Критерії ризиковості платника податку мають рекомендаційний характер, в першу чергу, для контролюючого органу під час здійснення перевірки податкових накладних/розрахунків коригування на відповідність ознакам ризиковості здійснення операцій.

Натомість, головною рисою індивідуальних актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно- правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акту нормам чинного законодавства.

Рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

З даного приводу суд зазначає, що контролюючим органом грубо порушено не тільки принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, а і норми Порядку №1165, оскільки ним не зазначено у квитанціях конкретного та чіткого критерію ризиковості платника податку, достатнього для зупинення реєстрації розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі якого здійснено зупинення реєстрації вищевказаних податкових накладних.

Такий висновок суду базується на тому, що контролюючим органом у квитанціях зазначено лише загальне посилання на відповідність податкових накладних критерію ризиковості платника податку.

Натомість, принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень вимагає від контролюючого органу зазначення конкретного виду критерію.

Верховний Суд у постанові від 23.10.2018 у справі №822/1817/18 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт відповідних Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Отже, враховуючи наведені норми суд вважає, що рішення Комісії Державної податкової служби України повинно містити чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної, але як вбачається з наданої суду копії рішення № 1764841/22155482 від 24.07.2020, якою відмовлено у реєстрації ПН, і яка є предметом оскарження у цій справі, підставою для його прийняття зазначено неподання платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних, при цьому рішення не містять підкреслень тих документів, які позивачем не надано, але саме зазначення про відсутність документів не є достатньою підставою для відмови в реєстрації податкової накладної, з огляду на наявність вимоги щодо обов`язкового зазначення у рішенні об`єктивнти обставини, які перешкоджають реєстрації ПН з урахуванням відсутності таких документів, при цьому, обов`язково повинна бути надана оцінка тим документам, що фактично були подані платником податку.

Крім того, відповідачами також не надано суду ані самого протоколу засідання Комісії, ані переліку платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, ані матеріалів, на підставі яких платника податків віднесено до такого переліку.

Разом з тим, прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії. Висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.

Всі первинні документи які підтверджують господарські операції, за якими складено спірний розрахунок коригування до податкової накладеної підприємство надавало контролюючому органу, про що свідчать матеріали справи.

Тому суд зазначає, що відповідач 1 по справі, обмежився лише загальною оцінкою наданих позивачем документів, а тому рішення прийняті відповідачем 1 не обґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Під час розгляду справи відповідачі як суб`єкти владних повноважень не надали суду доказів, які спростовували б твердження позивача, та не навели обґрунтованих мотивів прийняття оскаржуваних рішень.

У той самий час, зважаючи на наявність передбачених законодавством документів, які свідчать про проведення господарських операцій між позивачем та контрагентом, та на те, що такі документи були надані контролюючому органу, суд робить висновок, що останній не мав правових підстав для відмови позивачу у реєстрації спірного розрахунку коригування.

У цьому контексті суд вказує, що всі надані позивачем як суду, так і Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області первинні документи не мають дефекту форми, змісту або походження, які у силу частини другої статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність», пункту 2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 1995 року №88, спричинили б втрату первинними документами юридичної сили, а тому підтверджують факт здійснення господарської операції.

Отже, відповідність обсягу реалізованих позивачем товарів/послуг підтверджується належними та допустимими письмовими доказами, які за допомогою сервісу «Електронний кабінет платника» були надіслані позивачем податковій службі України для врахування під час вирішення питання про реєстрацію податкової накладної.

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі "Суомінен проти Фінляндії" від 01.07.2003 вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Таким чином, рішення Комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області - № 2102312/40395418 від 04.11.2020, №2102302/40395418 від 04.11.2020 є протиправними та підлягають скасуванню.

Відповідно до частини другої статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може, в тому числі, прийняти постанову про зобов`язання відповідача вчинити певні дії.

Приписами КАС України передбачено право суду у випадку встановлення порушення прав позивача зобов`язувати суб`єкта владних повноважень приймати рішення або вчиняти певні дії.

Так, відповідно до пунктів 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок №1246) податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду (пункт 20 Порядку №1246).

Відтак, оскільки рішення комісії про відмову у реєстрації розрахунку коригування підлягає скасуванню, відповідно пунктів 19-20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою КМУ від 29.12.2010 №1246, суд приходить до висновку про наявність підстав для зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних та вартісних показників №7 від 31.07.2020, №8 від 31.07.2020.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач 1, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б доводи позивача, а відтак, не довів правомірності свого рішення, а тому заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у сумі 9080 грн, що підтверджується платіжними дорученнями № 1458 від 16.02.2021, №1459 від 16.02.2021.

Керуючись статтями 2, 6, 8-10, 14, 90, 139, 143, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ» (69035, м. Запоріжжя, вул. Феросплавна, буд. 38, кв. 47, ) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49600, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, буд. 17 А, код ЄДРПОУ ВП 44118658), до Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8, ) про визнання протиправним та скасування рішення комісії ГУ ДПС України у Дніпропетровській області та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 04.11.2020 №2102312/40395418.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 04.11.2020 №2102302/40395418.

Зобов`язати Державну податкову службу України (04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8, ) зареєструвати розрахунок коригування Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ» №7 від 31.07.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних, датою його подання на реєстрацію.

Зобов`язати Державну податкову службу України (04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8, ) зареєструвати розрахунок коригування Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ» №8 від 31.07.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних, датою його подання на реєстрацію.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49000, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, буд. 17 А, код ЄДРПОУ ВП 44118658) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРІОРИТЕТ ІНВЕСТ» (69035, м. Запоріжжя, вул. Феросплавна, буд. 38, кв. 47, ) судовий збір у розмірі 9080 (дев`ять тисяч вісімдесят) гривень 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення в повному обсязі виготовлено та підписане суддею 19 травня 2021 року.

Суддя Р.В. Сацький