Справа № 640/7762/19
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2021-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2021 року м. Київ №640/7762/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Гуд Марк»
доДержавної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області
проскасування постанови
встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Гуд Марк» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області, у якому просило суд:

- скасувати постанову №2/878 від 03 квітня 2019 року Державної архітектурно-будівельної інспекції України Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на Товариство з обмеженою відповідальністю «Гуд Марк» в розмірі 57630,00 грн.

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначає, що оскаржувана постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 57630,00 грн. прийнята із суттєвими порушеннями порядку здійснення відповідачем позапланової перевірки, що позбавило можливості Товариства з обмеженою відповідальністю «Гуд Марк» захистити свої права під час її здійснення. Окрім цього, позивач наголошує, що направлення на перевірку отримав лише 28 лютого 2019 року, тобто не за 10 днів до початку перевірки, що порушує порядок здійснення перевірки.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 травня 2019 року відкрито провадження та призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження без проведення судового засідання.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому останній стверджує про правомірність прийнятого ним рішення та просить суд відмовити в задоволенні адміністративного позову.

Розпорядженням керівника апарату суду від 22 березня 2021 року №229, у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді, в провадженні якої перебувала адміністративна справа №640/7762/19, відповідно до пунктів 2.3.49, 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Гуд Марк» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області про скасування постанови передано на повторний автоматизований розподіл справ між суддями, за результатами якого визначено суддю Шейко Т.І.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 березня 2021 року справу №640/7762/19 прийнято до свого провадження суддею Шейко Т.І.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

На підставі звернення Маневицького відділу поліції ГУНП у Волинській області від 14 грудня 2018 року №6101/62/01-2018 щодо порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності з вимогою проведення перевірки видано наказ Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області від 04 березня 2019 року №44П «Про проведення позапланової перевірки» та направлення для проведення позапланового заходу № 44 у період з 04 березня 2019 року по 18 березня 2019 року на об`єкті будівництва «Нове будівництво АЗК з пунктом сервісного обслуговування водіїв та пасажирів та АГЗП в с. Оконськ Маневицького району Волинської області», щодо дотримання замовником Товариством з обмеженою відповідальністю «Гуд Марк» «ГУД МАРК» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідачем надіслано на адресу позивача рекомендований лист від 15 лютого 2019 року №1003-1.19/484-19 (дата направлення 19 лютого 2019 року) з штрихкодовим ідентифікатором 344 з проханням з`явитись на об`єкті будівництва 04 березня 2019 року з необхідними документами для перевірки, який отримано позивачем 28 лютого 2019 року.

Проте, для участі у перевірці уповноваженого представника Товариство з обмеженою відповідальністю «Гуд Марк» «ГУД МАРК» не відрядило, жодних документів, як замовник, зокрема, дозволу на виконання будівельних робіт, проектної документації, інших, необхідних для перевірки, не надало.

Враховуючи відмову суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю та відмову у допуску до проведення перевірки, відсутність суб`єкта містобудування або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки, в силу приписів пункту 12 Порядку №553, посадовими особами Управління з залученням Оконського сільського голови ОСОБА_1. складено за результатом контрольного заходу акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 18 березня 2019 року та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 18.03.2019, якими встановлено недопущення Товариством з обмеженою відповідальністю «Гуд Марк» «ГУД МАРК» посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт «Нове будівництво АЗК з пунктом сервісного обслуговування водіїв та пасажирів та АГЗП в с. Оконськ Маневицького району Волинської області». Також, позивачу видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18 березня 2019 року з вимогою з`явитися для проведення перевірки з 01 квітня 2019 на об`єкт будівництва.

Вважаючи постанову контролюючого органу протиправною позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам Окружний адміністративний суд міста Києва виходить з наступного.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначає Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).

У відповідності до частини 3 статті 6 Закону №3038-VI до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.

Згідно із частиною 1 статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Між тим, постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 року №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, який визначає механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (далі - нагляд) (далі - Порядок №553).

Згідно пунктів 14-19 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена квартальним планом роботи Держархбудінспекції.

Позапланова перевірка проводиться з виїздом на об`єкт нагляду.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання об`єктом нагляду письмової заяви про проведення перевірки щодо нього; 2) перевірка виконання об`єктом нагляду припису головного інспектора будівельного нагляду; 3) обґрунтоване звернення фізичної чи юридичної особи про порушення їх прав, визначених законодавством, об`єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності; 4) письмова вимога правоохоронних органів про проведення перевірки; 5) виявлення за результатами камеральної чи документальної перевірки відомостей про порушення об`єктом нагляду вимог законодавства під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності.

Позапланова перевірка проводиться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки за формою згідно з додатком 1.

Під час проведення позапланової перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для її проведення.

Позапланова перевірка того самого об`єкта нагляду з питань, які були предметом позапланової перевірки, не допускається, крім випадків виявлення недостовірних даних, що надавалися під час такої перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати 15 робочих днів. За обґрунтованим письмовим зверненням головного інспектора будівельного нагляду зазначений строк може бути одноразово продовжений наказом Держархбудінспекції не більше ніж на п`ять робочих днів.

Під час проведення позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду зобов`язаний пред`явити керівнику об`єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки.

У разі недопущення об`єктом нагляду посадових осіб Держархбудінспекції до проведення перевірки складається акт за формою згідно з додатком 2.

Позапланова перевірка проводиться у присутності керівника об`єкта нагляду, або його заступника, або уповноваженої керівником особи.

Аналіз зазначених положень дає суду підстави дійти до висновку, що позапланова перевірка здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю з підстав, визначених частиною 1 статті 41 Закону №3038-VI та пунктом 15 Порядку №553, при цьому, під час проведення позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду зобов`язаний пред`явити керівнику об`єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки.

Позивач у позовній заяві, обґрунтовуючи свою правову позицію посилається на положення пункту 12 Порядку №553 в частині обов`язку відповідача повідомити Товариство з обмеженою відповідальністю «Гуд Марк» про дату початку та дату закінчення позапланової перевірки не пізніше 10 днів до її початку.

Суд критично ставиться до наведених тверджень, мотивуючи це наступним.

Так, пунктом 12 Порядку №553 встановлено, що перед початком проведення планової перевірки головний інспектор будівельного нагляду зобов`язаний пред`явити керівнику об`єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки.

У разі недопущення об`єктом нагляду посадових осіб Держархбудінспекції до проведення перевірки складається акт за формою згідно з додатком 2.

Аналіз наведеного дає суду підстави дійти до висновку, що пункт 12 Порядку №553 регулює здійснення планової перевірки, а не позапланової, що мала місце, в даному випадку, а відтак наведені положення не можуть бути застосовані до спірних правовідносин.

Між тим суд наголошує, що пунктом 18 Порядку №553 щодо здійснення позапланової перевірки не передбачено обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомляти суб`єкт містобудування про її здійснення, а вимагається пред`явити керівнику об`єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі службове посвідчення та направлення на проведення перевірки.

Разом з цим, як свідчать матеріали справи, відповідачем складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених функцій у присутності сільського голови ОСОБА_1 .

В той же час, позивач стверджує, що з 04 березня 2019 року на об`єкті постійно знаходився відповідальний представник позивача для проведення перевірки.

Варто наголосити, що жодних доказів на підтвердження наведеного позивачем до суду не надано. Таким чином, стверджувати про наявність таких обставин не вбачається за можливе.

Так, згідно пунктом 7 Порядку №553 об`єкти нагляду мають право: 1) вимагати від головних інспекторів будівельного нагляду дотримання вимог законодавства; 2) перевіряти наявність у головних інспекторів будівельного нагляду службових посвідчень, направлення на проведення перевірки; 3) бути присутніми під час здійснення заходів нагляду; 4) отримувати та ознайомлюватися з актом перевірки.

Суд наголошує, що обставини порушення права позивача бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, перевірити наявність у головних інспекторів будівельного нагляду службових посвідчень, направлення на проведення перевірки не підтверджені матеріалами справи. Останні свідчать про недопущення посадових осіб ДАБІ України до здійснення позапланового заходу.

Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 41 Закону №3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню. Аналогічне право закріплено підпунктом 3 пункту 4 Порядку №553.

Згідно із підпунктом 1 пункту 8 Порядку №553 об`єкти нагляду зобов`язані допускати головних інспекторів будівельного нагляду до проведення їх перевірки.

Суд звертає увагу, що матеріалами адміністративної справи підтверджено факт не допуску позивачем органів державного архітектурно-будівельного контролю до здійснення позапланової перевірки (акт від 18 березня 2019 року про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених функцій). Доказів зворотного Товариство з обмеженою відповідальністю «Гуд Марк» до суду не надано.

Згідно із пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі - Закон) (далі - Порядок №244).

У відповідності до пункту 3 Порядку №244 штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У разі коли суб`єкт містобудування перешкоджає притягненню його до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності правоохоронні органи разом з органами державного архітектурно-будівельного контролю вживають всіх необхідних заходів для притягнення такого суб`єкта до відповідальності.

У разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

У разі ненадання суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності, інформації щодо його адреси документи, які є підставою для притягнення його до відповідальності, надсилаються суб`єкту містобудування за адресою місцезнаходження (місця проживання, місця реєстрації), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців.

Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.

Так, в матеріалах справи наявна копія розрахункового документу відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

Зазначені документи скеровані за адресою місцезнаходження Товариства з обмеженою відповідальністю «Гуд Марк», а відтак вважаються належним чином врученими незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.

Крім того, складені за результатом контрольного заходу вищевказані акт, протокол, припис від 18 березня 2019 року надіслані за адресою місцезнаходження суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців рекомендованим листом від 22 березня 2019 року №1003-1.19/772-19 з штрихкодовим ідентифікатором 670 (дата направлення 04 квітня 2019 року) та згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення отримані позивачем лише 15 квітня 2019 року, що свідчить також про зловживання, або бездіяльність позивача у користуванні своїми правами на отримання поштової кореспонденції. У постанові від 11 квітня 2018 року у справі №826/16942/16 Верховний Суд виклав правову позицію про те, що зловживання своїми правами та відмова від отримання поштової кореспонденції, не може слугувати підставою для звільнення від відповідальності за допущене правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до пунктів 16-19 Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Підсумовуючи вищевикладене суд не вбачає порушення відповідачем Закону №3038-VI, Порядку №553, Порядку №244 при прийнятті спірного рішення.

Вказане, в свою чергу, свідчить про правомірність прийнятого відповідачем оскаржуваного рішення.

Частиною 1 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (частина 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 72-77, 241-246, 251 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

В И І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Гуд Марк» залишити без задоволення.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко