Справа № 160/2723/21
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2021-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 травня 2021 року Справа № 160/2723/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Кучми К.С. при секретарі судового засідання - Ткаченко Ю.А. за участю: представника позивача - Данілова Д.І. представника відповідача - Олійника В.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Приватного підприємства Фірми "Укрремтехсервіс" до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування припису і постанов, -
У лютому 2021 року позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з вищезазначеною позовною заявою, в якій просив:
Позивач зазначив, що оскаржуваний припис та постанови про накладення штрафу є безпідставними та протиправними, винесені без повного та всебічного встановлення всіх обставин, та такими що підлягають скасуванню виходячи з того, що ППФ «Укрремтехсервіс» не допускало порушення вимог ч.1 ст.21, ч.1, 3 ст.24 КЗпП України, щодо допуску до роботи найманих працівників без належного оформлення трудових відносин. Так, відповідачем було порушено статті 2, 4, 6, 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю №823 та процедуру прийняття припису та постанов, а саме:
1) порушено строк проведення інспекційного відвідування;
2) інспекційне відвідування проведено інспекторами праці, службові посвідчення яких є недійсними;
3) в порушення п.24 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, винесено припис в день складення акту інспекційного відвідування;
4) інспекційне відвідування проведено на підставі повідомлення міської прокуратури, що протирічить вимогам Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877;
5) директору ППФ «Укрремтехсервіс» не надано можливості ознайомитись з результатами державного нагляду (контролю), чим порушено право суб`єкта господарювання надавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта (абзац сімнадцятий статті 10 Закону).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.02.2021 року було відкрито провадження по даній справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання.
Ухвалою суду від 24.02.2021 року було відмовлено у задоволенні заяви ППФ «Укрремтехсервіс» про забезпечення позову по даній справі.
Від позивача до суду 29.03.2021 року було подано відповідь на відзив на позовну заяву, в якій зазначено, що на сьогоднішній день відсутнє рішення суду, яким визнано недійсними, скасовано у встановленому порядку, чи існує рішення суду, яким підтверджено фактичні трудові відносини за вказаними договорами. Так, виконавець, який працює за цивільно-правовим договором, на відміну від працівника, який виконує роботу відповідно до трудового договору, не підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку, хоча і може бути з ними ознайомлений, він сам організовує свою роботу і виконує її на власний ризик, працівник не зараховується до штату установи (організації), не вноситься запис до трудової книжки та не видається розпорядчий документ про прийом його на роботу на певну посаду. З аналізу наведених норм вбачається, що трудовий договір - це угода щодо здійснення і забезпечення трудової функції. За трудовим договором працівник зобов`язаний виконувати роботу з визначеної однієї або кількох професій, спеціальностей, посади відповідної кваліфікації, виконувати визначену трудову функцію в діяльності підприємства. Після закінчення виконання визначеного завдання трудова діяльність не припиняється. Предметом трудового договору є власне праця працівника в процесі виробництва, тоді як предметом договору цивільно-правового характеру є виконання його стороною певного визначеного обсягу робіт. Відзив, поданий відповідачем, та додані до нього докази не спростовують обґрунтованих позовних вимог позивача. Відповідач свої заперечення проти позовної заяви належними і допустимими доказами не довів, правомірність рішення суб`єкта владних повноважень є недоведеною. За таких обставин, позивач просив суд позов задовольнити, з викладених у ньому підстав.
01.04.2021 року було проведено та закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи по суті. Також в підготовчому судовому засіданні було задоволено клопотання представника позивача про виклик та допит в якості свідка по даній справі - ОСОБА_11 .
В судовому засіданні 12.05.2021 року представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав та просив суд позов задовольнити повністю, з викладених у ньому підстав.
Представник відповідача в судовому засіданні пред`явлені позовні вимоги не визнав у повному обсязі, просив суд у задоволенні позову відмовити.
В судове засідання викликався в якості свідка - ОСОБА_11 , за клопотанням представника позивача. Але свідок до судового засідання двічі не з`явився. Представники сторін не наполягали на його виклику знову та просили суд продовжувати розгляд справи на підставі тих доказів, які наявні в рамках даної адміністративної справи. Крім того, представник позивача зазначив, що свідок до судового засідання не з`явиться, оскільки зараз перебуває на заробітках в Польщі.
Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Аналізуючи виниклі між сторонами правовідносини, суд приходить до наступного.
Відповідно до преамбули Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 20.09.2007 р. № 877-V (далі - Закон №877) цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).
Згідно з ч.1 ст.259 КЗпП України, державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Статтею 259 КЗпП України, встановлено, що Державна служба України з питань праці має реалізовувати державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
30.08.2019 року набув чинності Порядок «Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю», який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 року № 823 (далі - Порядок №823).
Відповідно до п.1 Порядку № 823 цей Порядок визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особам (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування).
Згідно з п.2 Порядку № 823 державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці, в тому числі Держпраці та її територіальних органів.
В силу ч.4 ст.2 Закону № 877 заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення, державного контролю за додержанням законодавства у сфері моніторингу, звітності та верифікації викидів парникових газів у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.
Як передбачено ч.5 ст.2 Закону № 877 зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої -чотирнадцятої статті 4, частини одинадцятої статті 4-1, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої та десятої статті 7, статей 9, 10, 12, 19, 20, 21 цього Закону.
Пункт 1 Порядку 823 визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування), з урахуванням особливостей, визначених Конвенцією Міжнародної організації праці № 81 - 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1985-ІV, Конвенцією Міжнародної організації праці № 129 - 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1986-ІV, та Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон).
Заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю, крім заходів з питань виявлення неоформлених трудових відносин, здійснюються відповідно до вимог Закону та з урахуванням пунктів 2-4 цього Порядку.
Таким чином, у даному випадку необхідно застосовувати положення п.9 Порядку №823, оскільки інспекційне відвідування здійснювалось з питань виявлення неоформлених трудових відносин.
Згідно з п.п.3 п.5 Постанови КМУ № 823, підставою для здійснення інспекційних відвідувань є рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту.
Як видно з матеріалів справи, відповідач з урахуванням вимог Закону № 877 та Порядку № 823 виніс направлення № 1065-Н від 07.12.2020 року, де зазначено про підставу для інспекційного відвідування - рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої з листа Павлоградської місцевої прокуратури № 04/42-600ах-20 від 27.11.2020 року.
У зв`язку з тим, що відповідно до п.п.3 п.5 Порядку № 823 відповідачем проведено аналіз інформації, отриманої з листа Павлоградської місцевої прокуратури № 04/42-600ах-20 від 27.11.2020 року, тому помилку у назві позивача допущену у зазначеному листі Павлоградської місцевої прокуратури № 04/42-600ах-20 від 27.11.2020 року (Приватне підприємство «Фірма» "Укрремтехсервіс", замість Приватне підприємство фірма "Укрремтехсервіс") було виправлено при складенні наказу та направлення про проведення інспекційного відвідування.
У відзиві на позовну заяву відповідач також зазначив, що ОСОБА_1 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання с.Русаков, Петропавлівського р-ну) надав пояснення, що працює перший день, в його обов`язки входить сортування сміття, до початку роботи жодних документів не подавав, нічого не підписував, до роботи його допустив бригадир ОСОБА_11 , який обіцяв виплачувати заробітну плату. ОСОБА_2 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання АДРЕСА_1 ) надала пояснення, що працює два тижні, із нею також працюють інші люди, займається сортуванням сміття, заробітну плату отримує кожного дня від бригадира ОСОБА_11. ОСОБА_16 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання сміттєзвалище) надав пояснення, що працює три роки, документи знаходяться в офісі, займається сортуванням скла, заробітну плату отримує кожного дня за об`єм відсортованого скла від бригадира, ім`я якого точно не пам`ятає, оскільки новий бригадир, при цьому вказавши на ОСОБА_11 . ОСОБА_4 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання АДРЕСА_2 ) надала пояснення, що працює два тижні, займається збиранням сміття з 06.00 год. до 13.00 год., заробітну плату видає кожного дня бригадир ОСОБА_11 . ОСОБА_5 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання АДРЕСА_3 ) надала пояснення, що працює два тижні, займається збиранням пластику з 08.00 год. до 15.00 год., із нею працює ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та ще декілька людей, заробітну плату видає бригадир ОСОБА_11 за кількістю вибраного пластику. ОСОБА_6 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_6 , місце проживання АДРЕСА_4 ) надав пояснення, що працює два тижні, займається сортуванням сміття з 08.00 год. до 15.00 год., із ним працює ОСОБА_7 та ОСОБА_5 , заробітну плату видає бригадир ОСОБА_11 за кількістю вибраного пластику. ОСОБА_7 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_7 , місце проживання АДРЕСА_5 ) надав пояснення, що працює один тиждень, займається сортуванням, заробітну плату видає бригадир ОСОБА_11 за кількістю вибраного пластику. ОСОБА_8 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_8 , місце проживання АДРЕСА_6 ) надав пояснення, що працює два тижні, займається сортуванням сміття з 08.00 год. до 15.00 год., до початку роботи жодних документів не подавав, нічого не підписував, до роботи його допустив бригадир ОСОБА_11 , заробітну плату видає бригадир ОСОБА_11. ОСОБА_9 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_9 , місце проживання АДРЕСА_7 ) надав пояснення, що працює два дні у бригадира ОСОБА_11 (вдягненого у синьо-червону куртку), займається сортуванням сміття з 08.00 год. до 15.00 год., до початку роботи жодних документів не подавав, нічого не підписував, до роботи його допустив бригадир ОСОБА_11 , заробітну плату обіцяв виплачувати бригадир ОСОБА_11 .
Також у відзиві відповідач зазначав, що 10.12.2020 р. ОСОБА_11 надав пояснення, що працює один місяць управляючим ППФ "Укрремтехсервіс" по трудовому договору, графік роботи вільний з двома вихідними, в його обов`язки входить вказувати куди висипати сміття з автівки, що здійснює вивіз сміття на протязі робочого дня, із ним працює ОСОБА_23 . 21.12.2020 р. ОСОБА_11 надав додаткові пояснення, що працює в ППФ "Укрремтехсервіс" з 01.12.2020 за договором ЦПХ -контролює вивантаження сміття, заробітну плату у розмірі 8000 грн., на даний час не отримав, отримає після виконання роботи. Найманих осіб не має, до роботи не залучав, разом із ним працює ОСОБА_10 (на бульдозері). 21.12.2020 ОСОБА_11 надав додаткові пояснення, що працює в ППФ "Укрремтехсервіс" з 01.12.2020 р. за договором ЦПХ - контролює вивантаження сміття, заробітну плату у розмірі 8 000 грн., на даний час не отримав, отримає після виконання роботи. Найманих осіб не має, до роботи не залучав, разом із ним працює ОСОБА_10 (на бульдозері). 21.12.2020 р. ОСОБА_10 надав пояснення, що працює в ППФ "Укрремтехсервіс" з 01.12.2020 р. за договором ЦПХ, на бульдозері, заробітну плату у розмірі 10 000 грн., на даний час не отримав, отримає після виконання роботи. Найманих осіб не має, до роботи не залучав, разом із ним працює ОСОБА_11 .
Щодо проведення інспекційного відвідування на місцезвалищі, розташованому у бальці "Кривошиїн ЯР" у м.Першотравенськ.
Також надані: цивільно-правовий договір № 2/12-2020 від 30.11.2020 р. укладений 30.11.2020 р. на період з 01.12.2020 р. по 15.01.2021 р. з ОСОБА_11 на «надання послуг з виявленню місць можливих загорань та локалізації загорань на міському сміттєзвалищі, розташованому у балці «Кривошиїн Яр», та послуг з контролю розвантаження ТПВ у обсязі 5000 метрів кубічних, на забезпечених ділянках» та цивільно-правовий договір №1/12-2020 від 30.11.2020 р. укладений 30.11.2020 р. на період з 01.12.2020 р. по 31.01.2021 р. з ОСОБА_10 на «надання послуг з планування ТПВ та загортання місць загорань на сміттєзвалищі, розташованому у балці «Кривошиїн Яр», а саме розгортає завезені ТПВ у обсязі 5000 кубічних метрів, та засипає місця загорань до повного усунення.»
Повідомлення та квитанції до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області щодо ОСОБА_10 (рнокпп НОМЕР_3 ) та ОСОБА_11 (рнокпп НОМЕР_4 ) на інспектування не надані.
Так, Додатком № 6 до постанови КМУ № 1107 від 26.10.2011 р. «Про затвердження Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки» (далі - постанова КМУ № 1107 від 26.10.2011 р.) визначено перелік робіт підвищеної небезпеки при виконанні яких суб`єкт підприємницької діяльності (юридична або фізична особа-підприємець) в обов`язковому порядку повинні оформити Декларацію відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з охорони праці. До зазначеного переліку віднесено роботи, що виконуються за допомогою механічних підіймачів.
Статтею 21 постанови КМУ № 1107 від 26.10.2011 р., визначено, що виконання робіт підвищеної небезпеки, що зазначені в додатку 6, експлуатація (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, що зазначені в додатку 7, здійснюються роботодавцем, виробником або постачальником на підставі декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці.
Декларація за формою згідно з додатком 8 подається роботодавцем, виробником або постачальником не пізніше ніж за п`ять робочих днів до початку виконання робіт підвищеної небезпеки та експлуатації (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки».
Статтею 29 КЗпП України визначено обов`язок власника або уповноваженого ним органу проінструктувати працівника до початку роботи за укладеним трудовим договором з техніки безпеки.
Статтею 5 Закону України «Про охорону праці» визначено, що під час укладання трудового договору роботодавець повинен проінформувати працівника під розписку про умови праці та про наявність на його робочому місці небезпечних і шкідливих виробничих факторів, які ще не усунуто, можливі наслідки їх впливу на здоров`я та про права працівника на пільги і компенсації за роботу в таких умовах відповідно до законодавства і колективного договору. Працівнику не може пропонуватися робота, яка за медичним висновком протипоказана йому за станом здоров`я. До виконання робіт підвищеної небезпеки та тих, що потребують професійного добору, допускаються особи за наявності висновку психофізіологічної експертизи. Усі працівники згідно із законом підлягають загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності.
В судовому засіданні представник позивача зазначає про те, що надані пояснення не містять відомостей, що становлять предмет доказування, не відповідають критеріям належності та допустимості доказів.
Так, за приписами ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Відповідно до ст.73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень
Згідно з ст.74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом.
В ході інспекційного відвідування відібрані письмові пояснення осіб ОСОБА_1 та інших, відеозаписи пояснень осіб на сміттєзвалищі є письмовими та електронними доказами, містять інформацію щодо предмета доказування, одержані з дотриманням порядку, встановленого законом.
Щодо укладання договорів ЦПХ з ОСОБА_11 та ОСОБА_10 .
Суд вважає, що даний факт є порушенням вимог ч.1, ч.3 ст.24 КЗпП України, згідно з якою, працівник не може бути допущений до роботи без укладання трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України та свідчить про фактичний допуск працівників до робота без оформлення трудового договору (контракту).
Тобто, йдеться про підміну трудових договорів цивільно-правовими.
Відповідно до листа Мінпраці від 16 травня 2011 року №151/06/186-11 цивільно-правовий договір - це будь-який вид договору, який укладається відповідно до вимог не трудового, а цивільного законодавства.
За цивільно-правовим договором оплачується не процес праці, а його результат. Він визначається після закінчення роботи та оформляється актами здавання-приймання виконаних робіт (наданих послуг), на підставі яких здійснюється їх оплата. За цивільно-правовим договором процес організації трудової діяльності залишається за його рамками, метою договору є отримання певного матеріального результату. Особа, яка виконує роботу на підставі цивільно-правового договору, на відміну від працівника, не підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку, він сам організовує свою роботу і виконує її на власний ризик.
Предметом цивільно-правових договорів є результат праці, який підлягає вимірюванню у конкретних фізичних величинах, а не процес роботи.
Отже, за наявності ознак, притаманних саме трудовим відносинам, укладається трудовий договір, за наявності ж ознак, притаманних цивільно-правовим відносинам, укладається цивільно-правовий договір.
При цьому, неприпустимо оформляти договори цивільно-правового характеру на виконання небезпечних робіт, а також робіт, які мають постійний характер виконання.
Щодо строків проведення інспекційного відвідування, суд зазначає наступне.
Відповідно до направлення № 1065-Н від 07.12.2020 року строк проведення інспекційного відвідування позивача становить 10 робочих днів, з 09 по 21 грудня 2020 року.
Заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю, крім заходів з питань виявлення неоформлених трудових відносин, здійснюються відповідно до вимог Закону та з урахуванням пунктів 2-4 цього Порядку.
В силу п.9 Порядку №823 тривалість інспекційного відвідування не може перевищувати 10 робочих днів.
За таких обставин, у даному випадку необхідно застосовувати положення п.9 Порядку №823, оскільки інспекційне відвідування здійснювалось з питань виявлення неоформлених трудових відносин.
Щодо недійсності посвідчень інспекторів праці, суд зазначає таке.
Відповідно до п.8 Порядку № 823 під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення, перед підписанням акта інспекційного відвідування надати копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та внести запис про його проведення до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності).
09.12.2020 року під час проведення інспекційного відвідування інспекторами праці були пред`явлені посвідчення інспекторів праці представникам позивача, що підтверджується наданими відеозаписами інспекційного відвідування. Посилання позивача про те, що посвідчення інспекторів праці були нечинними є безпідставним і необґрунтованим, оскільки відсутні докази, що саме під час проведення інспекційного відвідування у інспекторів Головного управління були інші посвідчення, наданий доказ - скрін-шот з сайту Держпраці не містить посилань щодо дати виготовлення такого скрін-шоту.
Щодо ненадання можливості ознайомлення з результатами інспекційного відвідування, винесення припису в день складання акту, що є нібито порушенням вимог законодавства, суд зазначає про таке.
Згідно з п.16 Порядку № 823 за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.
Пунктом 17 Порядку № 823 визначено, що акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою.
Відповідно до п.21 Порядку № 823 припис вноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду.
Враховуючи вищенаведене встановлено, що ППФ "Укрремтехсервіс" фактично допущено до роботи ОСОБА_1 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 і використовувало їх працю без повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, чим порушено вимоги постанови КМУ від 17 червня 2015 p. № 413 «Про порядок повідомлення Державній фіскальній службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу».
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
Згідно з пунктом 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v.Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи
В силу пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
З огляду на положення ч.1 ст.139 КАС України, за наслідками розгляду даної справи, розподіл судових витрат не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250 КАС України, суд -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Повний текст рішення складено 21.05.2021 року.

Суддя К.С. Кучма