Справа № 620/2024/21
Суддя: Заяць О.В.
Дата ухвалення: 2021-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 травня 2021 року Чернігів Справа № 620/2024/21

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Заяць О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом Приватного підприємства "Велпром Плюс" до Головного управління Державної податкової служби України у Чернігівській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство "Велпром Плюс" звернулось до суду з адміністративним позовом у якому просить:

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Чернігівській області України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 2383304/35569531 від 08.02.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 25 січня 2021 року сформованої та направленої на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних приватним підприємством «Велпром Плюс»;

зобов`язати Державну податкову службу України (04053, місто Київ, Львівська площа,8, код ЄДРПОУ 4300539) зареєструвати податкову накладну № 1 від 25 січня 2021 року сформовану та подану приватним підприємством «Велпром Плюс» (17500, місто Прилуки, вул. Польова, будинок 102, квартира 34, код за ) в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її фактичного подання.

Обґрунтовуючи вимоги, позивачем зазначено про протиправність оскаржуваних рішень з підстав, що при їх прийнятті не враховано підтверджуючих первинних бухгалтерських документів та оскаржувані рішення не містять чіткого визначення підстав та мотивів відмови в реєстрації податкових накладних.

Ухвалою судді Чернігівського окружного адміністративного суду від 22.03.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи та встановлено відповідачам для подання відзиву на позов або заяви про визнання адміністративного позову 15 - денний строк, з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Представником ГУ ДПС у Чернігівській області подано до суду відзив на позов, в якому останній просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, обґрунтовуючи тим, що позивачу було надіслано квитанції про зупинення реєстрації вказаних податкових накладних в ЄРПН з підстав, що податкові накладні відповідають пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій та запропоновано надати пояснення, копії документів, необхідні для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН в ЄРПН. В порушення положень пункту 5 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних, затвердженого наказом МФУ від 12.12.2019 № 520, позивачем не надані контролюючому органу документи, що відповідно до чинного законодавства є необхідними для розгляду питання прийняття комісією рішення.

У відповіді на відзив позивач зазначив, що оскаржуване рішення № 2383304/35569531 від 08.02.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 25 січня 2021 року у ЄРПН не відповідає засадам обґрунтованості, безсторонності та розсудливості. Тож, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню у зв`язку з протиправністю прийнятих відповідачем рішень.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає задоволенню повністю з наступних підстав.

Так судом встановлено, що Приватне підприємство «Велпром Плюс» є юридичною особою, що було створено в 2007р. Основним профільним видом діяльності підприємства є вирощування зернових культур(крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (код КВЕД 01.11. код ДК 016- 2010), крім того одним з видів діяльності, яку здійснює позивач є надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (код КВЕД 68.20, код ДК 016-2010) та інформація про це міститься у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців.

Позивач пройшов процедуру державної реєстрації, а відтак набув правового статусу суб`єкта господарювання в розумінні частини 1 статті 4 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців" від 15.05.2003 N 755-IV (далі іменується Закон України N 755-IV), перебуває на обліку у ГУ ДПС у Чернігівської області у відповідності до статті 63, 64 Податкового кодексу України від 02.12.2010 N 2755-VT (далі іменується - ПК України), зареєстрований платником податку на додану вартість 01 жовтня 2016 року, та зареєстрований за юридичною/податковою адресою: вул. Польова, будинок 102, квартира 34, м. Прилуки Чернігівської області, 17500.

01 січня 2020 року між ПП «Велпром Плюс» та ТОВ «Баядера Логістик» було укладено договір № 1 суборенди нежитлових приміщень (далі - Договір).

За умовами Договору (пункт 1.1) ПП «Велпром Плюс» зобов`язувалося передати у строкове платне користування нерухоме майно, а саме:

нежитлове приміщення (сторожка), площею 17,1 кв.м, яке знаходиться за адресою: Прилуцькийрайон, село Сухополова, вулиця Чернігівська 45-Б;

офісне приміщення, площею 57,4 кв.м, яке знаходиться за адресою: Прилуцький район, село Сухополова, вулиця Чернігівська 45-Б;

нежитлову будівлі площею 513,25 кв.м, яка знаходиться за адресою: Прилуцький район, село Сухополова, вулиця Чернігівська 45-Б.

Зазначене у договорі нерухоме майно передавалося ТОВ «Баядера Логістик» у користування на строк з 01 січня 2020 року по 31 грудня 2020 року (пункт 3.1).

Передача об`єкта суборенди здійснюється за актом приймання-передачі, який підписується уповноваженими представниками сторін та який є невід`ємною частиною договору. Об`єкт суборенди вважається переданим з моменту підписання акту приймання-передачі приміщення (пункти 2.1,2.2 Договору).

Відповідно до пункту 3.2 Договору суборендна плата є платежем, який суборендар вносить Орендарю за користування приміщеннями, які передані у суборенду.

Відповідно до пункту 3.4. Договору крім плати за суборенду Суборендар компенсує Орендарю фактичні витрати за забезпечення електроенергією, в опалювальний період за теплопостачання пропорційно площі, яка знаходиться у суборенді до загальної площі, водопостачання, телефонний зв`язок, інші комунальні послуги і загальні витрати по обслуговуванню об`єкта оренди.

Суборенда плата та інші платежі сплачуються Суборендарем до 25 числа поточного місяця за поточний місяць шляхом безготівкового перерахування грошових коштів на поточний рахунок Орендаря згідно рахунків, виставлених Орендодавцем (пункт 3.5 Договору).

01 січня 2020 року ТОВ «Баядера Логістик» прийняло у користування приміщення та саме з цієї дати у товариства виник обов`язок сплати за користування нежитловими приміщеннями. Факт прийняття майна в суборенду підтверджується відповідним акту приймання-передачі нежитлових приміщень в суборенду від 01.01.2020, що є невід`ємною частиною Договору.

15 грудня 2020 року між сторонами було укладено додаткову угоду до Договору відповідно до якої строк суборенди нерухомого майна було продовжено до 31 грудня 2021 року та з 01.01.2021 встановлено новий розмір суборендної плати за 1 кв. метр площі, що передається у суборенду.

Так відповідно до пункту 3 додаткової угоди до Договору розмір суборендної плати становить: офісні приміщення - 55.20 грн; складські - 41.40 грн.

25 січня 2021 року представниками позивача та товариства було підписано Акт №2 про надання послуг оренди за січень 2021р. на загальну суму 25 360,96 грн. у тому числі ПДВ 4 226,83 грн, та саме 25.01.2021 у позивача виник обов`язок у строки визначені Податковим кодексом України (далі - ПКУ) сформувати та направити на реєстрацію до ЄРПН податкову накладну за наслідками здійснення господарської операції.

Крім того, 25 січня 2021 року позивач надіслав ТОВ «Баядера Логістик» рахунок на оплату № 1 від 25.01.2021 на загальну суму 25 360,96 грн. у тому числі ПДВ 4 226.83 грн. та він був оплачений товариством, що підтверджується платіжними дорученнями від 11.02.2021 № ВСН123 суму 21 248.56 грн. та № ВСН124 на суму 4112,40 грн.

Так, після підписання 25.01.2021 ТОВ «Баядера Логістик» акту № 2 на надання послуг на загальну суму 25 360,96 грн. у тому числі ПДВ 4 226.83 грн позивач сформував та у строки визначені ПКУ направив на реєстрацію до ЄРПН ПН № 1 від 25.01.2021 проте її реєстрація була зупинена.

Після підписання 25.01.2021 акту надання послуг з ТОВ «Баядера Логістик» позивачем 27.01.2021 сформовано та направлено засобами програмного забезпечення до ЄРПН ПН №1 від 25.01.2020.

27.01.2020 відповідач 2 сформував та надіслав ПП «Велпром Плюс» квитанцію про прийняття спірної податкової накладної та зупинення її реєстрації.

Як зазначено у квитанції підставою для зупинення реєстрації ПН № 1 є те, що коди УКТ ЗЕД/ДКПП товару/послуг 68.20, відсутній в таблииі даних платника податку на додану вартість, як товари та послуги, що на постійній основі постачаються(виготовляються), та їх обсяг достачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбаного товару/послуги та обсягу постачання, що відповідає пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Також, платнику податків запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації зазначеної в ПН/РК для розгляду питання про прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Крім того квитанції містили інформацію щодо визначення показників «D» = 3,4920% та «Р» = 1822.08.

Вважаючи рішення протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з позовом за захистом своїх охоронюваних законом прав та інтересів.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд застосовує джерела правового регулювання у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, та зважає на наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу, є Податковий кодекс України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі - ПК України; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з підпунктами «а», «б» пункту 185.1. статті 185 ПК України об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.

У свою чергу датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно приписів норми пункту 187.1. статті 187 ПК України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1. статті 188 ПК України).

Пунктом 201.10. статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку-продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Згідно з пунктом 201.16. статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №341) (далі - Порядок №1246) податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з пунктом 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1. статті 192 та пунктом 201.10. статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1. статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3. і 200-1.9. статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (пункт 13 Порядку №1246).

У свою чергу механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначає Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі Порядок №1165).

Пунктом 4 Порядку №1165 визначено, що у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Згідно пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження. розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пункту 7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Суд звертає увагу, що квитанція про зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних містять відомості про те, що реєстрація податкових накладних зупинена на підставі відповідності операції пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

З аналізу положень Порядку №1165 вбачається, що саме у разі, коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація податкової накладної зупиняється, а платник має право подати документи, необхідні для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

При цьому платнику податку надсилається рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

Слід зауважити, що саме для вирішення питання виключення платника з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості Комісія регіонального рівня має дослідити договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Як встановлено судом, підставою зупинення реєстрації податкових накладних було зазначено саме відповідність операції пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, а не відповідність позивача критеріям ризиковості платника, а тому рішення № 2383304/35569531 від 08.02.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 25 січня 2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних є таким, що прийняте в порушення Порядку № 1165.

Крім того варто зазначити, що, відповідно до пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій (Додаток 3 до Порядку №1165), критерієм ризиковості здійснення операцій є відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01.01.2017 в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги. зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 01.01.2017 у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

З аналізу зазначеного критерію вбачається, що про ризиковість здійснення операцій свідчить саме одночасна наявність таких факторів як: відсутність товару, зазначеного в податковій накладній, поданій для реєстрації в ЄРПН, у таблиці даних платника податку на додану вартість як товару, що на постійній основі постачається; обсяг постачання товару, зазначений у податковій накладній, яку подано для реєстрації в ЄРПН, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого товару та обсягом постачання відповідного товару, зазначеного в податкових накладних, зареєстрованих з 01.01.2017 у ЄРПН; переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Відповідно до пункту 2 «Переліку показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку на додану вартість» показником який визначає позитивну податкову історію платника податків є здійснення на постійній основі протягом будь-яких чотирьох звітних місяців з останніх шести місяців реєстрацію податкових накладних в Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування на постачання товарів/послуг за одним і тим самим кодом товару/послуги згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором продукції та послуг .

Оскільки, позивач щомісячно, починаючи з жовтня 2016 року надає ТОВ «Баядера Логістик» послуги з суборенди майна про, що мається відповідна інформація у інформаційних системах ДПС України у тому числі у ЄРПН то відповідно протягом останніх чотирьох років позивач на постійній основі протягом періоду, що перевищує мінімальний період визначений «Переліком показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку на додану вартість», здійснює реєстрацію податкових накладних в ЄРПН за одним і тим самим кодом 68.20 товару/послуги згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором продукції та послуг, згідно довідки про реєстрацію ПП «Велпром плюс» ПН у ЄРПН ПН у період з 01.03.2020-01.03.2021.

Отже, у відповідача були відсутні правові підстави для зупинення реєстрації спірної ПН у ЄРПН, оскільки спірна податкова накладна відповідає одному з показників, за яким визначається позитивна податкова історія.

Також, відповідно до пункту 12 Порядку 1165 платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою, а отже передумовою зупинення податкової накладної на підставі того, що код УКТ ЗЕД/ДКПП 68.20 відсутній таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари та послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), є порівняння кодів УК ЗЕД зазначених платником податків таблиці даних платника податків з кодом УКТЗЕД зазначеним у податковій накладній.

Позивач не подавав до ДПС таблицю даних платника податків, а отже відповідач 1 не мав підстав для висновку про відсутність в таблиці даних платника податку на додану вартість інформації щодо здійснення платником податків господарської діяльності з надання майна в оренду, а як наслідок дії щодо зупинення реєстрації ПН№1 з цієї підстави є протиправними.

При цьому суд враховує також, що позивачем було надіслано контролюючому органу повідомлення № 1 від 04.02.2021 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних /розрахунків коригування реєстрацію, яких зупинено з 17 додатками, а саме:

- пояснення до податкової накладної № 1 від 25.01.2021 р.;

- документи на підтвердження наявності договірних відносин щодо передачі майна у суборенду, а саме: договір № 1 суборенди нежитлових приміщень від 01.01.2020р. укладений між ПП «Велпром Плюс» та ТОВ «Баядера - Логістик; акт приймання - передачі нежитлових приміщень в оренду від 01.01.2020р., додаткову угоду до договору від 15.12.2020;

- документи на підтвердження виконання договірних зобов`язань, а саме рахунок на оплату № 1 від 25.01.2021; акт №2 від 25.01.2020;

- документи на підтвердження наявності договірних відносин з ТОВ «Баядера Логістик» у попередній період, а саме договір суборенди нежитлових приміщень №1 від 01.10.2016 з актом приймання-передачі майна в суборенду;

- документи на підтвердження наявності у орендодавця майна у користуванні, а саме договір оренди №01/11/2019 від 01.11.2019 укладений між фізичною особою ОСОБА_1 та ПП «Велпром Плюс» з актом приймання - передачі майна в оренду.

Отже, прийняття відповідачем 2 рішення про зупинення реєстрації ПН № 1 від 25.01.2021, в ЄРПН не відповідає загальним вимогам, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акту правозастосування, оскільки таке рішення повинно бути обґрунтованим та умотивованим, тобто податковий орган зобов`язаний навести конкретні підстави його прийняття (фактичні та юридичні), а також переконливі і зрозумілі мотиви його прийняття.

Разом з тим суд вважає за необхідне зазначити, що недотримання принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації податкових накладних призвело до необізнаності платника податків щодо вичерпного переліку необхідних документів, які він повинен був надати контролюючому органу, внаслідок чого позивач не зміг належним чином виконати свої обов`язки щодо реєстрації податкових накладних.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Суд звертає увагу на той факт, що недотримання податковим органом вимог законодавства на етапі зупинення реєстрації податкової накладної щодо оформлення квитанції прямо вказує на те, що рішення, яке прийняте на наступному етапі, тобто рішення Комісії про відмову у реєстрації податкової накладної, теж не є законним.

Аналогічна правова позиція висловлена і Верховним Судом у постановах від 22.07.2019 у справі №815/2985/18, від 10.04.2020 у справі № 819/330/18, висновки якого, в силу вимог частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Суд зауважує, що у випадку не конкретизації контролюючим органом переліку документів у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

Зупинення реєстрації податкової накладної не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України, а також прийняття негативного для платника податків рішення без зазначення конкретних мотивів дає підстави для висновку про необхідність відновлення порушеного права позивача шляхом скасування такого рішення.

Аналогічна правова позиція висловлена і Верховним Судом у зазначеній вище постанові від 22.07.2019 у справі №815/2985/18 (адміністративне провадження №К/9901/14651/19), висновки якого, в силу вимог частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

За таких обставин суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання протиправними та скасування рішення Комісії ГУ ДПС у Чернігівській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 2383304/35569531 від 08.02.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 25 січня 2021 року сформованої та направленої на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних приватним підприємством «Велпром Плюс».

Стосовно позовної вимоги позивача про зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну № 1 від 25 січня 2021 року, сформовану та подану приватним підприємством «Велпром Плюс» в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її фактичного подання, суд зазначає таке.

Приписами пункту 20 Порядку № 1246 передбачено, що у разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

В даному випадку, зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних подані позивачем податкові накладні датою їх направлення до реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, та належним способом захисту порушеного права.

Суд також враховує, що чинним законодавством України покладено на ДПС України обов`язок щодо прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Тобто, фіскальному органу надано право вільно обирати одне з двох рішень, яке на його думку є законодавчо обґрунтованим та правильним. А отже «свобода розсуду» фіскального органу, у разі встановлення судом протиправності відмови у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, звужується до єдиного юридично допустимого рішення, в даному випадку рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 11.06.2019 у справі № 480/4038/18 та від 28.11.2019 у справі № 1640/2650/18.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну № 1 від 25 січня 2021 року сформовану та подану приватним підприємством «Велпром Плюс» в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її фактичного подання і задоволення позовних вимог у цій частині.

При вирішенні даної справи судом були враховані положення частини 2 статті 2 та частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України.

За вищевказаних обставин адміністративний позов Приватного підприємства "Велпром Плюс" підлягає задоволенню повністю.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки позивач за подання адміністративного позову сплатив судовий збір у розмірі 2270,00 грн і при цьому позовні вимоги Приватного підприємства "Велпром Плюс" задоволено повністю, то суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача сплачений судовий збір за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Чернігівській області у сумі 1135,00 грн та за рахунок бюджетних асигнувань ДПС України у сумі 1135,00 грн.

Керуючись ст. ст.139, 227, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Чернігівській області України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 2383304/35569531 від 08.02.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 25 січня 2021 року, сформованої та направленої на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних приватним підприємством «Велпром Плюс».

Зобов`язати Державну податкову службу України (04053, місто Київ, Львівська площа,8, код ЄДРПОУ 4300539) зареєструвати податкову накладну № 1 від 25 січня 2021 року, сформовану та подану приватним підприємством «Велпром Плюс» (17500, місто Прилуки, вул. Польова, будинок 102, квартира 34, код за ) в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її фактичного подання.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Чернігівській області на користь Приватного підприємства «Велпром Плюс» судовий збір у розмірі 1135, 00 (одна тисяча сто тридцять п`ять) грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Приватного підприємства «Велпром Плюс» судовий збір у розмірі 1135, 00 (одна тисяча сто тридцять п`ять) грн.

Рішення суду набирає законної сили в порядку статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Позивач: Приватне підприємство "Велпром Плюс", вул.Польова, буд.102, кв.34,м.Прилуки,Прилуцький район, Чернігівська область,17500, .

Відповідач: Головне управління Державної податкової служби України у Чернігівській області, вул.Реміснича, 11,м.Чернігів,14000, .

Відповідач: Державна податкова служба України, Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, .

Повний текст рішення суду виготовлено 21 травня 2021 року.

Суддя О.В. Заяць