Справа № 640/27721/20
Суддя: Донець В.А.
Дата ухвалення: 2021-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2021 року м. Київ № 640/27721/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Донця В.А. розглянув у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України, Міністерства юстиції України про визнання протиправним і скасування рішення.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання протиправним і скасування повністю рішення від 31.08.2020 №2 дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України (ЦЕКК).

Ухвалами суду: від 16.11.2020 - відкрито провадження в адміністративній справі, постановлено здійснювати судовий розгляд справи в спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін, встановлено строки для подання заяв по суті; від 08.04.2021 - відмовлено представнику Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України в задоволенні заяви про розгляд справи за правилами загального позовного провадження; від 18.05.2021 - залучено Міністерство юстиції України в якості другого відповідача.

Підставами позову визначено: відсутність повноважень у ЦЕКК розглядати питання дисциплінарної відповідальності судових експертів державних спеціалізованих установ; відсутність підстав для відкриття дисциплінарного провадження; відкриття дисциплінарного провадження на підставі скарги адвоката, який не підтвердив обсяг своїх повноважень; адвокатом долучено до скарги висновок, який є процесуальним джерелом у кримінальному провадженні без обов`язкового дозволу органу досудового розслідування на його розголошення (оприлюднення), що залишено поза увагою ЦЕКК під час прийняття оскаржуваного рішення; порушення відповідачем вимог Кримінального процесуального кодексу України щодо незаконного втручання в проведення судової експертизи та порушення гарантій позивача як судового експерта; неврахування ЦЕКК того, що на день подання адвокатом скарги питання допустимості висновку судом не вирішено; в оскаржуваному рішенні не зазначено, за які конкретно порушення законодавства про судову експертизу та/або методичних вимог під час проведення досліджень позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, що відповідно до вимог пункту 1 розділу VI "Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів" могло бути підставою для притягнення атестованих судових експертів до обраного ЦЕКК виду відповідальності; оскаржуване рішення не передбачено нормами закону є суб`єктивним баченням ЦЕКК; відповідачем не забезпечено неупередженого розгляду питання про дисциплінарну відповідальність позивача.

Представником Міністерства юстиції України подано відзив про невизнання позову, оскільки ЦЕКК дотримано процедури розгляду питання щодо застосування до позивача дисциплінарного стягнення, встановлено недотримання відповідачем вимог щодо проведення відповідного виду експертизи, що й слугувало підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Позивачем надіслано відповідь на відзив, у якій наголошено, що відсутність у законах України визначення (складу) діянь, які є дисциплінарними правопорушеннями експертів та відповідальності експертів за них є підставою для скасування оскаржуваного рішення, яке не має визначених законом підстав, а побудоване виключно на підзаконних актах, що суперечить Конституції України.

Представником Міністерства юстиції України подано заперечення на відповідь на відзив, у яких стверджується, що дисциплінарна палата ЦЕКК, приймаючи рішення стосовно дисциплінарної відповідальності судового експерта ОСОБА_1 діяла в межах повноважень визначених Законом України "Про судову експертизу", відповідно до "Положення про експертно-кваліфікаційні комісії та атестацію судових експертів", яке відповідно до статті 17 Закону України "Про судову експертизу" визначає порядок розгляду питань дисциплінарної відповідальності судових експертів.

Судом відмовлено адвокату Безпалому Тарасу Геннадійовичу в задоволенні клопотання про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог що предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2 , оскільки оскаржуване рішення як акт індивідуальної дії стосується прав, інтересів позивача. Та обставина, що позивачем проводилась експертиза в кримінальному провадженні №0001206 з ідентифікації зовнішності (портретної, психологічної експертизи та криміналістичного аналізу ходи), за результатами якої встановлено схожість ОСОБА_2 з особою, яка зображена на відеозаписах з місця вчинення злочину, не спростовує наведеного висновку. На думку суду, подавши скаргу в інтересах довірителя, адвокат реалізував право повідомити про вчинення особою, яка наділена повноваженнями експерта, дисциплінарного проступку. Така скарга була розглянута, за наслідками чого прийнято відповідне рішення, що є виключною компетенцією ЦЕКК.

Розглянувши заяви по суті, дослідивши письмові докази, судом установлено.

Комісією судових експертів у складі Ірхіна Ю.Б., ОСОБА_1., Педько К.В., Бірчи І., за результатами проведення комплексної комісійної експертизи з ідентифікації особи за ознаками зовнішності (портретної, психологічної експертизи та криміналістичного аналізу ходи) у кримінальному провадженні №0001206, складено висновок від 11.12.2019 №28255/19-35/33653/19-61.

Адвокатом Безпалим Т.Г. подано до Департаменту експертного забезпечення правосуддя Міністерства юстиції України скаргу від 05.05.2020 №547 (вх. №13518-33-20 від 14.05.2020) на судового експерта Ірхіна Ю.Б., свідоцтво №394-15, видане ЕКК КНДІСЕ МЮ України 03.09.2015, судового експерта ОСОБА_1 , свідоцтво №407-15, видане ЕКК КНДІСЕ МЮ України 06.11.2015, за результатом складення висновку експертів щодо проведення комплексної комісійної експертизи з ідентифікації особи за ознаками зовнішності (портретної, психологічної експертизи та кримінального аналізу ходи) від 11.12.2019 №№28255/19-35/33653/19-61, згідно з якою судові експерти Ірхін Ю.Б. та ОСОБА_1. не дотримались методик проведення психологічної експертизи, так як вийшли за межі спеціальних знань у сфері психологічної експертизи, визначеної розділом 6 "Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень", затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5, порушивши пункти 2.2, 2.3 цієї Інструкції та "Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень", затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5.

Відповідно до копії скарги адвокатом Безпалим Т.Г. разом із скаргою подано: висновок експертів від 11.12.2019 №№28255/19-35/33653/19-61 на 40 арк.; ордер про надання правової допомоги на 1 арк.; копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю від 22.01.2009 №3872/10 на 1 арк.

Директором Департаменту експертного забезпечення правосуддя направлено до дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України подання від 27.05.2020 про розгляд на засіданні Дисциплінарної палати скарги адвоката Безпалого Т.Г. та доданих до неї документів.

Рішенням Дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 01.06.2020 №3 відкрито дисциплінарне провадження відносно судового експерта ОСОБА_1 , витребувано в нього пояснення з метою перевірки відповідності висновку вимогам нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методикам проведення судових експертиз, вирішено провести його аналіз. Проведення аналізу доручено члену дисциплінарної палати ЦЕКК, фахівцю Полтавського відділення Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз Єгоровій Т.М.

Листом від 03.06.2020 №537/6.3/28-20 Міністерство юстиції України повідомило ОСОБА_1. про відкриття дисциплінарно провадження та необхідність надання пояснень.

За результатами аналізу висновку експертів від 11.12.2019 №28255/19-35/33653/19-61 членом дисциплінарної палати ЦЕКК Єгоровою Т.М. складено довідку від 15.06.2020 відповідно до висновків якої, завдання, хід психологічного дослідження та його результати (висновки) при проведенні комплексної комісійної експертизи з ідентифікації особи за ознаками зовнішності (портретної, психологічної експертизи та криміналістичного аналізу ходи) не відносяться до предмету, кола завдань та методик судово-психологічної експертизи. У психологічній частині дослідження при проведенні комплексної комісійної експертизи з ідентифікації особи за ознаками зовнішності (портретної, психологічної експертизи та криміналістичного аналізу ходи) містяться порушення частини сьомої статті 69 Кримінально процесуального кодексу України, пунктів 2.1, 2.2, 2.3, 4.5, 4.14 "Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень" та пунктів 6.4, 6.6 розділу VI "Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень".

Листом від 10.06.2020 №7163-20 Київський науково-дослідний інститут судових експертиз направив до Департаменту експертного забезпечення правосуддя Міністерства юстиції України пояснення ОСОБА_1 на скаргу адвоката Безпалого Т.Г.

Міністерство юстиції України листом від 19.06.2020 №681/6.3/28-20 повідомлено позивача про засідання дисциплінарної палати ЦЕКК щодо розгляду питання його дисциплінарної відповідальності.

За результатами аналізу висновку експертів від 11.12.2019 №28255/19-35/33653/19-61 членом дисциплінарної палати Комісії Єгоровою Т.М. складено довідку від 30.06.2020, відповідно до висновків якої завдання, хід психологічного дослідження та його результати (висновки) при проведенні комплексної комісійної експертизи з ідентифікації особи за ознаками зовнішності (портретної, психологічної експертизи та криміналістичного аналізу ходи) в частині психологічних досліджень не в повній мірі відповідають методичним засадам саме судової психологічної експертизи. На сьогоднішній день методика комплексних досліджень з ідентифікації особи за ознаками зовнішності (портретної, психологічної експертизи та криміналістичного аналізу ходи) - відсутня, тому висновок експертів-психологів потребує аргументації саме у межах предмету судових психологічних досліджень.

Позивачем подано заяву на ім`я Голови дисциплінарної палати ЦЕКК від 07.07.2020 про відвід членам дисциплінарної палати Єгоровій Т.М. та Сліпець О.О .

Міністерство юстиції України листом від 22.07.2020 №887/6.3/28-20 повідомило позивача про перенесення розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності на чергове засідання палати у зв`язку з його неявкою.

Листом від 07.08.2020 №1016/6.3/28-20 запрошено позивача 20.08.2020 на засідання дисциплінарної палати ЦЕКК щодо розгляду питання дисциплінарної відповідальності.

Листом від 12.08.2020 ОСОБА_1 повідомив Департамент експертного забезпечення правосуддя Міністерства юстиції України про бажання взяти особисту участь в засіданні дисциплінарної палати ЦЕКК 20.08.2020.

Рішенням дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 20.08.2020 №6 у зв`язку з повторною неявкою ОСОБА_1 на засідання дисциплінарної палати ЦЕКК перенесено розгляд питання щодо дисциплінарної відповідальності на чергове засідання дисциплінарної палати ЦЕКК.

Позивачем подано заперечення від 31.08.2020 на скаргу адвоката Безпалого Т.Г. та заяву про відвід членам дисциплінарної палати ЦЕКК Єгоровій Т.М. та Савкіній Т.В .

Рішенням дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 31.08.2020 №2 вирішено притягнути судового експерта ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосувати до нього дисциплінарне стягнення у вигляді попередження.

03.09.2020 Міністерством юстиції України зареєстровано заперечення на довідку за результатами аналізу висновку експертів за результатами проведення комплексної комісійної судової експертизи з ідентифікації особи за ознаками зовнішності (портретної, психологічної експертизи та криміналістичного аналізу ходи) від 30.06.2020

Вважаючи протиправним рішення дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії від 31.08.2020 №2 позивач звернувся до суду.

Вирішуючи спір, суд ураховує таке.

Відповідно до статті 14 Закону України "Про судову експертизу" від 25.02.1994 №4038-ХІІ (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) судовий експерт на підставах і в порядку, передбачених законодавством, може бути притягнутий до юридичної відповідальності.

Частиною третьою статті 17 Закону України "Про судову експертизу" встановлено, що порядок присвоєння кваліфікації судового експерта фахівцям чи позбавлення кваліфікації судового експерта фахівців, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, визначається Міністерством юстиції України. З цією метою при Міністерстві юстиції України створюється Центральна експертно-кваліфікаційна комісія, яка діє відповідно до положення про неї, що затверджується Міністерством юстиції України.

"Положенням про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів" затвердженому наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2015 №301/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 04.03.2015 за №249/26694 (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин, Положення №301/5) визначено:

ЦЕКК є колегіальним органом, що діє при Міністерстві юстиції України (пункту 1 Розділу ІІ);

основними завданнями ЦЕКК зокрема є розгляд питань дисциплінарної відповідальності судових експертів (підпункт 6 пункту 2 Розділу ІІ).

ЦЕКК діє у складі кваліфікаційної і дисциплінарної палат. Дисциплінарна палата ЦЕКК виконує завдання, передбачені підпунктами 5, 6 пункту 2 цього розділу (пункт 3 Розділу ІІ);

відповідно до статті 14 Закону України "Про судову експертизу" атестовані судові експерти за порушення вимог законодавства України про судову експертизу та/або методичних вимог під час проведення досліджень можуть бути притягнуті до дисциплінарної відповідальності (пунктом 1 розділу VI).

Підставами позову визначено неможливість застосування дисциплінарного стягнення до позивача як судового експерта, оскільки законами України не визначено видів дисциплінарної відповідальності та підстав для притягнення експерта до такої відповідальності.

Відповідно до пункту 22 статті 92 Конституції України виключно законами України визначаються засади цивільно-правової відповідальності; діяння, які є злочинами, адміністративними або дисциплінарними правопорушеннями, та відповідальність за них.

Надаючи тлумачення наведеній нормі, Конституційний Суд України в Рішенні від 30.05.2001 №7-рп/2001 (справа про відповідальність юридичних осіб) дійшов висновку, що положення пункту 22 частини першої статті 92 Конституції України треба розуміти так, що ним безпосередньо не встановлюються види юридичної відповідальності. За цим положенням виключно законами України визначаються засади цивільно-правової відповідальності, а також діяння, що є злочинами, адміністративними або дисциплінарними правопорушеннями як підстави кримінальної, адміністративної, дисциплінарної відповідальності, та відповідальність за такі діяння. Зазначені питання не можуть бути предметом регулювання підзаконними нормативно-правовими актами.

У цьому Рішенні Конституційний Суду України на підставі аналізу норм Основного закону України, які передбачають відповідальність, висловив правову позицію, відповідно до якої за своїм змістом пункт 22 частини першої статті 92 Конституції України спрямований не на встановлення переліку видів юридичної відповідальності. Ним визначено, що виключно законами України мають врегульовуватись засади цивільно-правової відповідальності (загальні підстави, умови, форми відповідальності тощо), підстави кримінальної, адміністративної та дисциплінарної відповідальності - діяння, які є злочинами, адміністративними або дисциплінарними правопорушеннями (основні ознаки правопорушень, що утворюють їх склад), та відповідальність за них. У такий спосіб Конституція України заборонила врегульовувати зазначені питання підзаконними нормативно-правовими актами та встановила, що лише Верховна Рада України у відповідному законі має право визначати, яке правопорушення визнається, зокрема, адміністративним правопорушенням чи злочином, та міру відповідальності за нього.

У статті 14 Закону України "Про судову експертизу" від 25.02.1994 №4038-ХІІ передбачено, що судовий експерт може бути притягнутий до юридичної відповідальності на підставах і в порядку, передбачених законодавством.

У відзиві представник відповідача пояснив, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження відповідно до підпункту 1 пункту 13 Положення №301/5.

Отже, відповідачем застосовано до позивача вид дисциплінарної відповідальності, який визначений не законом України, а нормативно-правовим актом Міністерства юстиції України, що не відповідає пункту 22 статті 92 Конституції України з урахуванням тлумачення, наданого Конституційним Судом України в Рішенні від 30.05.2001 №7-рп/2001 (справа про відповідальність юридичних осіб).

Також суд погоджується з доводами позивача, що в Законі України "Про судову експертизу" відсутні норми, де би визначались діяння, які є дисциплінарними правопорушеннями (основні ознаки правопорушень, що утворюють їх склад). Не містить таких норм і Положення №301/5 в частині визначення діянь, за вчинення яких експерт міг би притягуватись до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження.

Відповідно до частини четвертої статті 7 КАС України якщо суд доходить висновку, що закон чи інший правовий акт суперечить Конституції України, суд не застосовує такий закон чи інший правовий акт, а застосовує норми Конституції України як норми прямої дії.

Враховуючи наведені норми, суд не застосовує до спірних відносин підпункт 1 пункту 13 Розділу VI Положення №301/5, оскільки вони не відповідають вимогам пункту 22 статті 92 Основного Закону України.

При цьому відсутні підстави для звернення з поданням до Верховного Суду на підставі абзацу другого частини четвертої статті 7 КАС України, оскільки до повноважень Конституційного Суду України відповідно до статті 150 Конституції України не віднесено вирішення питання конституційності правових актів Міністерства юстиції України.

На думку суду, наведене є достатнім для скасування оскаржуваного рішення дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 31.08.2020 №2 про притягнення позивача як судового експерта до дисциплінарної відповідальності у вигляд попередження.

У даному випадку, з урахуванням визначених судом підстав для скасування оскаржуваного наказу, суд не вбачає необхідності розглядати інші підстави позову щодо порушення, за твердженням позивача, ЦЕКК процедури притягнення його до дисциплінарної відповідальності, порушення експертом "Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень" та "Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень", затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 №1950/5).

Враховуючи наведене, позов підлягає задоволенню повністю, відповідно рішення дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 31.08.2020 №2 підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн. (квитанція від 05.11.2020 №87724).

Оскільки позов задоволено повністю, не надано інших доказів понесення судових витрат, на користь позивача підлягають присудженню судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 840,80 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства юстиції України.

Керуючись статтею 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 31 серпня 2020 року №2.

Стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 840,80 грн. (вісімсот сорок гривень вісімдесят копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства юстиції України.

Позивач - ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , робоча адреса: АДРЕСА_1 ).

Відповідач - Міністерство юстиції України (ідентифікаційний код 00015622, місцезнаходження: 01001, місто Київ, вулиця Архітектора Городецького, будинок 13).

Відповідач - Центральна експертно-кваліфікаційна комісії при Міністерстві юстиції України (ідентифікаційний код 00015622, місцезнаходження: 01001, місто Київ, вулиця Городецького, будинок 13).

Відповідно до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно зі статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Підпунктом 15.5 пункту 15 Розділ VII "Перехідні положення" передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя В.А. Донець