Справа № 600/1197/21-а
Суддя: Лелюк Олександр Петрович
Дата ухвалення: 2021-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2021 р. м. Чернівці Справа № 600/1197/21-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лелюка О.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії.

Позивач, з урахуванням позовної заяви у новій редакції, просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 16 лютого 2021 року №77 в частині застосування до підполковника поліції, заступника начальника слідчого управління ГУНП в Чернівецькій області, ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у виді зауваження за порушення вимог пункту 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію»;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Чернівецькій області скасувати внесення відповідних даних щодо застосування до ОСОБА_1 «зауваження» до обліків та до пункту 16 особової справи ОСОБА_1 .

В обґрунтування позову зазначено про відсутність в діях позивача складу дисциплінарного правопорушення та про порушення відповідачем процедури притягнення до дисциплінарної відповідальності. Так, позивач вважає безпідставним висновок відповідача, викладений в оскаржуваному наказі, про те, що ним не виконано усний наказ начальника ГУНП в Чернівецькій області про участь у спільній нараді керівництва СУ ГУНП в Чернівецькій області та Чернівецької обласної прокуратури, оскільки він не був належним чином повідомлений про час та місце указаної наради, а тому не міг виконати наказ. Зазначено, що ні у висновку, ні в матеріалах службового розслідування не міститься будь-яких доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку, допущення протиправної поведінки, які призвели до настання шкідливих наслідків, причинного зв`язку між ними і дією (бездіяльністю) та вини у формі умислу чи необережності, що свідчить про незаконність оскаржуваного наказу.

Ухвалою суду від 02 квітня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження; призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін; встановлено строки для подання до суду заяв по суті справи.

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому вказано про застосування до позивача дисциплінарного стягнення відповідно до закону. Зазначено, при цьому, що під час проведення службового розслідування враховано суть та наслідки вчиненого позивачем проступку, обставини, за яких його вчинено, а тому висновок службового розслідування та оскаржуваний наказ є законними. Також у відзиві зазначено про безпідставність доводів позивача про порушення процедури притягнення його до дисциплінарної відповідальності, оскільки такі не підтверджені жодними належними доказами. Вказано, що позивачем не наведено, в чому саме, на його думку, полягають такі порушення, не конкретизовано їх суті, та не вказано, які норми права при цьому були порушені. Водночас не надано будь-яких доказів про намагання позивачем усунути причини, які ускладнювали виконання ним наказу керівника ГУНП, як під час проведення службового розслідування, так і подання цього позову до суду. Відповідач просив суд відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою суду від 27 квітня 2021 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження відмовлено.

18 травня 2021 року до суду від представника позивача та представника відповідача надійшли заяви про розгляд цієї справи за їх відсутності у порядку письмового провадження.

Так, відповідно до частини третьої статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи викладене, суд вважає, що наявні правові підстави для розгляду справи в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 перебуває у званні підполковник поліції та займає посаду заступника начальника слідчого управління ГУНП в Чернівецькій області.

10 лютого 2021 року заступником начальника УКЗ ГУНП в Чернівецькій області Шепенюком В. подано рапорт начальнику ГУНП в Чернівецькій області А. Дмитрієву про можливе порушення службової дисципліни, допущене заступником начальника СУ ГУНП в Чернівецькій області підполковником поліції ОСОБА_1 .

Як вбачається зі змісту вказаного рапорту, 10 лютого 2021 року до керівництва ГУНП в Чернівецькій області звернулась керівник Чернівецької обласної прокуратури Кравченко І.М. , яка повідомила про те, що 09 лютого 2021 року після 14 год. 00 хв. прокуратурою області було ініційовано проведення спільної наради керівництва прокуратури та СУ ГУНП щодо стану справ з досудового розслідування у низці кримінальних проваджень, що розслідуються слідчими слідчих підрозділів ГУНП в Чернівецькій області. З метою конструктивного планування подальшої роботи слідчих, визначення шляхів вирішення нагальних питань, на нараду, за погодженням з начальником ГУ Національної поліції в Чернівецькій області, було особисто запрошено заступника начальника СУ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 . Разом з цим, у визначений час проведення наради, ОСОБА_1 до прокуратури Чернівецької області не прибув, про причини своєї відсутності керівника прокуратури не проінформував, іншому працівнику СУ ГУНП свої повноваження, як учасника наради, не делегував. Вказане свідчить про можливе безвідповідальне ставлення ОСОБА_1 до виконання покладених на нього функціональних обов`язків, та вказує на ознаки дисциплінарного проступку. У зв`язку із викладеним запропоновано призначити службове розслідування відносно заступника начальника СУ ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 .

Наказом начальника ГУНП в Чернівецькій області від 10 лютого 2021 року №131 призначено службове розслідування відносно заступника начальника СУ ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 .

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією складено висновок від 15 лютого 2021 року, в якому зазначено наступне.

В ході службового розслідування встановлено, що участь ОСОБА_1 у спільній нараді керівників СУ ГУНП та прокуратури була узгоджена з начальником ГУНП та, за його усним наказом, ОСОБА_1 був зобов`язаний взяти і ній участь.

У межах службового розслідування заступнику начальника ГУНП в Чернівецькій області підполковнику ОСОБА_1 було запропоновано надати письмове пояснення. Однак, скориставшись своїм правом, визначеним статтею 63 Конституції України, ОСОБА_1 від надання будь-яких пояснень відмовився.

Аналізуючи матеріали службового розслідування, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що заступник начальника СУ ГУНП в Чернівецькій області підполковник поліції ОСОБА_1 за усним наказом начальника ГУНП був уповноважений 09 лютого 2021 року взяти участь у спільній нараді керівництва СУ ГУНП та Чернівецької обласної прокуратури. Разом з цим, наданий наказ ОСОБА_1 не виконав, та про неможливість його виконання начальника ГУНП не проінформував. Безвідповідальне ставлення ОСОБА_1 до виконання службових обов`язків призвело до зриву спільної ради керівництва СУ ГУНП та прокуратури, внаслідок чого залишилась невирішеною низка питань службової діяльності ГУНП в Чернівецькій області. Вказане свідчить про невиконання ОСОБА_1 вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України у частині обов`язку поліцейського неухильно, точно та у визначений строк виконувати накази, надані керівником у межах повноважень та відповідно до закону, за що він згідно статті 11 Статуту заслуговує на застосування дисциплінарного стягнення.

З висновку службового розслідування вбачається, що дисциплінарною комісією встановлено обставину, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 (пункт 4 статті 19 Статуту) - позитивна характеристика.

Обставин, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 , в ході службового розслідування не виявлені.

Таким чином, пропонуючи вид дисциплінарного стягнення, враховуючи характер проступку, обставини, що яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, керуючись вимогами статей 11, 12, 13, 19, 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 19 Закону України «Про Національну поліцію України», дисциплінарною комісією запропоновано застосувати до заступника начальника слідчого управління ГУНП в Чернівецькій області підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді зауваження за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні вимог пункту 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію України».

16 лютого 2021 року начальником ГУНП в Чернівецькій області видано наказ №77 «Про застосування дисциплінарного стягнення», яким до заступника начальника слідчого управління ГУНП в Чернівецькій області підполковника поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді зауваження за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні вимог пункту 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію України».

Пунктом 2 зазначеного наказу зобов`язано організувати внесення відповідних відомостей до Інформаційної підсистеми «Облік дисциплінарних стягнень» Національної поліції України, а також до пункту 16 до особової справи ОСОБА_1 .

Не погоджуючись із зазначеним наказом, ОСОБА_1 звернувся до адміністративного суду з цим позовом.

Вирішуючи спір, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні у цій справі відносини врегульовані Законом України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII), Дисциплінарним статутом Національної поліції, затвердженим Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за №1355/32807 (далі - Порядок №893).

Так, відповідно до пункту 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII, невиконання вимог якого і ставилось в провину позивачу згідно обставин справи, поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно частини першої статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть, зокрема, дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною другою статті 19 Закону №580-VIII передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно пункту 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, про невиконання позивачем вимог якого зазначено в оскаржуваному наказі, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.

Відповідно до частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту, на яку також міститься посилання в оскаржуваному наказі як невиконану позивачем, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

Відповідно до частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини першої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно частини другої статі 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту визначено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно частини першої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Відповідно до частини другої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Частинами третьою та четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно частини десятої статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Так, згідно пункту 1 розділу V «Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією» Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V «Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією» Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно пункту 7 розділу V «Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією» Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Правила оформлення матеріалів службового розслідування наведені у розділі VI Порядку №893.

Зокрема, у пункті 4 розділу VI Порядку №893 зазначено, що в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначений і статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Згідно частин першої статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини другої статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частиною сьомою названої вище статті передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно частини восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до частини першої статті 24 Дисциплінарного статуту поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення протягом місяця з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.

З обставин справи вбачається, що оскаржуваним рішенням притягнуто позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді застосування такого виду дисциплінарного стягнення як зауваження за порушення ним службової дисципліни, що виразилось невиконанні усного наказу начальника ГУНП в Чернівецькій області А.Дмитрієва про необхідність взяти участь у спільній нараді керівництва СУ ГУНП та Чернівецької обласної прокуратури 09 лютого 2021 року. При цьому у висновку службового розслідування зазначено, що 10 лютого 2021 року до керівництва ГУНП в Чернівецькій області звернулась керівник Чернівецької обласної прокуратури Кравченко І.М. , яка повідомила про те, що 09 лютого 2021 року після 14 год. 00 хв. прокуратурою області було ініційовано проведення спільної наради керівництва прокуратури та СУ ГУНП щодо стану справ з досудового розслідування у ниці кримінальних проваджень, що розслідуються слідчими слідчих підрозділів ГУНП в Чернівецькій області. З метою конструктивного планування подальшої роботи слідчих, визначення шляхів вирішення нагальних питань, на нараду, за погодженням з начальником ГУ Національної поліції в Чернівецькій області, було особисто запрошено заступника начальника СУ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 Разом з цим, у визначений час проведення наради, ОСОБА_1 до прокуратури Чернівецької області не прибув, про причини своєї відсутності керівника прокуратури не проінформував, іншому працівнику СУ ГУНП свої повноваження, як учасника наради, не делегував.

Згідно змісту заявленого позову, в його обґрунтування вказано, шо позивача не було належним чином повідомлено про дату та місце зазначеної наради, а тому він і не міг виконати наказ начальника ГУНП в Чернівецькій області.

У зв`язку з цим суд зазначає, що особливістю адміністративного судочинства, порівняно з іншими видами судочинства, є обов`язок суб`єкта владних повноважень доказувати правомірність своїх рішень, дій чи бездіяльності.

Так, відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

При цьому статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до частини першої статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно статті 75 Кодексу адміністративного судочинства України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Однак у ході судового розгляду цієї справи відповідачем не надано належних та достовірних доказів того, що позивач дійсно був повідомлений про проведення саме 09 лютого 2021 року після 14 год. 00 хв. в приміщенні Чернівецької обласної прокуратури спільної наради керівництва СУ ГУНП та Чернівецької обласної прокуратури.

У наданих відповідачем матеріалах службового розслідування такі докази відсутні.

Суд вважає необґрунтованим висновок відповідача про порушення позивачем пункту 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту, пункту 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII, оскільки в матеріалах службового розслідування відсутні належні докази, а у висновку службового розслідування не зазначено, що віддаючи позивачу усний наказ взяти участь у спільній нараді керівництва СУ ГУНП та Чернівецької обласної прокуратури, начальником ГУНП в Чернівецькій області було повідомлено ОСОБА_1 про точну дату, час та місце її проведення.

При цьому суд звертає увагу на те, що зазначаючи у висновку службового розслідування про встановлення низки обставин, на підставі яких в подальшому зроблено висновок про допущення позивачем порушення службової дисципліни, не вказано на підставі яких саме доказів ці обставини були встановлені.

Усупереч наведеним вище вимогам пункту 7 розділу V Порядку №893 збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок позивача при розгляді справи у формі письмового провадження були здійснені без одержання пояснень щодо обставин справи від інших осіб.

Так, згідно наданих відповідачем матеріалів службового розслідування при його проведенні не відбирались пояснення у начальника ГУНП в Чернівецькій області, який згідно зазначеного у висновку службового розслідування віддав позивачу усний наказ про необхідність взяти участь у спільній нараді керівництва СУ ГУНП та Чернівецької обласної прокуратури 09 лютого 2021 року.

Не відбирались пояснення і у керівника Чернівецької обласної прокуратури І.М. Кравченко, яка, як зазначено у висновку службового розслідування, 10 лютого 2021 року повідомила про те, що саме в приміщенні прокуратури області 09 лютого 2021 року після 14 год. 00 хв. було ініційовано проведення спільної наради керівництва прокуратури чернівецької області та СУ ГУНП в Чернівецькій області щодо стану справ з досудового розслідування у низці кримінальних проваджень, що розслідуються слідчими слідчих підрозділів ГУНП в Чернівецькій області.

При цьому відсутні докази і самого повідомлення керівника Чернівецької обласної прокуратури І.М. Кравченко, не зазначено таке було усне чи письмове, і якщо усне, то до кого саме з керівництва ГУНП в Чернівецькій області І.М. Кравченко зверталась.

Не відбирались у ході проведення службового розслідування пояснення і в інших працівників поліції чи прокуратури Чернівецької області, які мали взяти участь у нараді щодо стану справ з досудового розслідування у низці кримінальних проваджень, що розслідуються слідчими слідчих підрозділів ГУНП в Чернівецькій області, та які б та могли підтвердити чи спростувати дату, час та місце названої наради - 09 лютого 2021 року після 14 год. 00 хв. в приміщенні Чернівецької обласної прокуратури.

Крім цього, усупереч вимогам пункту 7 розділу V Порядку №893 при проведенні відносно позивача службового розслідування з метою з`ясування обставини призначення указаної вище наради саме на 09 лютого 2021 року після 14 год. 00 хв. в приміщенні Чернівецької обласної прокуратури, про що, як зазначено у висновку службового розслідування, повідомила керівник Чернівецької обласної прокуратури І.М. Кравченко, не запитувалась у Чернівецької обласної прокуратури інформація у письмовій формі з наданням належних доказів про призначення спільної наради керівництва прокуратури Чернівецької області та СУ ГУНП в Чернівецькій області саме на зазначені дату, час та місце.

Отже, в порушення вимог пунктів 5, 6, 7 частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту, пункту 4 розділу VI Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування, проведеного у формі письмового провадження, відсутні пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи (такими, як зазначено вище, могли бути начальник ГУНП в Чернівецькій області, керівник Чернівецької обласної прокуратури або ж інші працівники поліції чи прокуратури Чернівецької області, які мали взяти участь у спільній нараді), а також документи та матеріали, що підтверджують факт учинення позивачем дисциплінарного проступку (такими могли бути письмові докази про повідомлення позивача щодо дати, часу та місця призначення наради, інформація від Чернівецької обласної прокуратури про призначення наради саме на 09 лютого 2021 року після 14 год. 00 хв. в приміщенні Чернівецької обласної прокуратури тощо).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що усупереч приписам частини другої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування відносно позивача було проведено не повно та не об`єктивно, без з`ясування всіх обставин можливого вчинення позивачем дисциплінарного проступку, без встановлення дійсних причин і умов його вчинення, а також за відсутності належних доказів встановлення вини позивача.

Будь-яких належних та достовірних доказів наявності вини, якій передує причинно-наслідковий зв`язок вчинених дій чи допущеної бездіяльності саме позивачем, в розрізі його функціональних обов`язків щодо фактів, зазначених у висновку службового розслідування, матеріали справи не містять та відповідачем у ході її судового розгляду не надано.

Згідно частини першої та другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіряючи оскаржуване позивачем рішення суб`єкта владних повноважень на відповідність його критеріям, наведеним у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд приходить до висновку, що при його прийнятті відповідач діяв не на підставі закону, який регулює спірні відносини, та необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого виду рішень.

Зазначене дає підстави суду для висновку про незаконність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, а тому оскаржуваний наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 16 лютого 2021 року №77 «Про застосування дисциплінарного стягнення» є протиправним та підлягає скасуванню. Відповідно, позовні вимоги в указаній частині - задоволенню.

Оскільки заявлені позовні вимоги зобов`язального характеру нерозривно пов`язані із попередньою вимогою, яка підлягає задоволенню, про визнання протиправним та скасування наказу від 16 лютого 2021 року №77, пунктом 2 якого зобов`язано організувати внесення відповідних відомостей до Інформаційної підсистеми «Облік дисциплінарних стягнень» Національної поліції України, а також до пункту 16 до особової справи ОСОБА_1 , то, як наслідок, підлягають задоволенню і похідні позовні вимоги про зобов`язання відповідача скасувати внесення відповідних даних щодо застосування до позивача «зауваження» до обліків та до пункту 16 його особової справи.

Стосовно розподілу судових витрат, суд зазначає таке.

Частиною першою, сьомою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Згідно наявної у справі квитанції від 29 березня 2021 року позивачем при зверненні до суду з цим позовом сплачено судовий збір у розмірі 908,00 грн.

Враховуючи, що позов підлягає задоволенню повністю, то наявні правові підстави для стягнення з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача судових витрат у виді судового збору в розмірі 908,00 грн.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 16 лютого 2021 року №77 «Про застосування дисциплінарного стягнення».

Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Чернівецькій області скасувати внесення даних щодо застосування до ОСОБА_1 «зауваження» до Інформаційної підсистеми «Облік дисциплінарних стягнень» Національної поліції України, а також до пункту 16 особової справи ОСОБА_1 .

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 908,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення. Повне судове рішення складено 20 травня 2021 року.

Повне найменування учасників справи: позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ), відповідач - Головне управління Національної поліції в Чернівецькій області (58008, м. Чернівці, вул. Головна, 24, ).

Суддя О.П. Лелюк