Справа № 640/26160/20
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2021-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 травня 2021 року м. Київ № 640/26160/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Шулежка В.П., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого органу міста Києва Бердара Миколи Миколайовича, за участю третіх осіб - товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт», товариства з обмеженою відповідальністю «Приватна Експертна Служба» про визнання протиправними та скасування постанови і звіту, визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до приватного виконавця виконавчого органу міста Києва Бердара Миколи Миколайовича (далі - відповідач), за участю третіх осіб - товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт» (далі - третя особа 1), товариства з обмеженою відповідальністю «Приватна Експертна Служба» (далі - третя особа 2), в якому, з урахуванням заяви про зміну предмету позову, просить:

визнати протиправною та скасувати постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні винесену приватним виконавцем Бердар Миколою Миколайовичем 30.09.2020 в межах виконавчого провадження (ВП № 63118848);

визнати протиправним та скасувати звіт (висновок) про оцінку майна автомобіль Chevrolet, моделі Lacetti, легковий седан, номер шасі (кузова,рами) НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , яка здійснена в межах виконавчого провадження (ВП №63118848);

визнати дії приватного виконавця з передачі на реалізацію майна автомобіль Chevrolet, моделі Lacetti, легковий седан, номер шасі (кузова,рами) НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 за ціною, визначеною висновком суб`єкта оціночної діяльності TOB «Приватна Експертна Служба» в особі оцінювача Свертока C.B. про вартість майна, розмір якого визначено 89 300, 00 (вісімдесят дев`ять тисяч триста) грн. 00 коп. протиправними та скасувати акт приватного виконавця виконавчого округу м. Київ Бердар Миколи Миколайовича про проведені торги від 23.11.2020;

визнати дії приватного виконавця з порушення права власності позивача внаслідок виданого акту про проведені торги протиправними та зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу м. Київ відновлення того становища, яке існувало до видання приватним виконавцем виконавчого округу м. Київ Бердар Миколою Миколайовичем акту про проведені торги від 23.11.2020 в межах виконавчого провадження (ВП №63118848) з передачею у власність та в натурі майно - автомобіль Chevrolet, моделі Lacetti, легковий седан, номер шасі (кузова,рами) НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 позивачеві - ОСОБА_1 та задовольнити її.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про протиправність вчинених приватним виконавцем дій та прийнятих рішень, оскільки приватним виконавцем порушено порядок вчинених виконавчих дій.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.11.2020 відкрито провадження у адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, відповідачу встановлено строк для подання письмового відзиву на адміністративний позов у порядку передбаченому ст.162 КАС України та витребувано від відповідача завірені належним чином копії матеріалів виконавчого провадження №63118848.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що дії державного виконавця та оскаржувані рішення здійснені на підставі та в межах повноважень, передбачених чинним законодавством та просив відмовити у задоволенні позову повністю. Також разом з відзивом відповідач надав копії матеріалів виконавчого провадження №63118848.

Позивачем подано відповідь на відзив відповідача, в якій позивач заперечує проти доводів останнього, викладених у його відзиві.

Третьою особою 1- товариством з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт» надано письмові пояснення по суті спору у яких третя особа з позовними вимогами не погоджується, просить в задоволенні позовної заяви відмовити, посилаючись на вчинення відповідачем всіх дій без порушень Закону України «Про виконавче провадження» та з додержанням чинного законодавства України.

Третьою особою 2 - товариством з обмеженою відповідальністю «Приватна Експертна Служба» надано письмові пояснення по суті спору у яких третя особа з позовними вимогами не погоджується, посилаючись на невірно обраний позивачем, спосіб захисту порушеного права, оскільки звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а відтак є підставою для відмови в задоволенні позовних вимог.

Позивачем подано відповіді на пояснення третіх осіб, в яких позивач не погоджується з доводами ТОВ «Глобал Спліт» та ТОВ «Приватна Експертна Служба».

Ухвалою суду від 20.05.2021 відмовлено у задоволенні клопотання товариства з обмеженою відповідальністю «Глобал Спліт» про закриття провадження у справі.

Суд на підставі частини третьої статті 268 Кодексу адміністративного судочинства України перейшов до подальшого розгляду справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Як вбачається матеріалів справи, приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бердар М.М. 23.09.2020 прийнято постанову про відкриття виконавчого провадження ВП №63118848 про примусове виконання виконавчого напису приватного нотаріуса Івано-Франківського міського нотаріального округу Личук Т.В. від 22.09.2020 №3782 про звернення стягнення на автомобіль Chevrolet, моделі Lacetti, типу легковий седан, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_3 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , рік випуску 2007, що належить на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу: серія НОМЕР_4 виданого 15.05.2007 УДАІ ГУ МВС України в м. Києві, боржнику - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_5 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ). За рахунок коштів отриманих від реалізації автомобіля задовольнити вимоги стягувача - ТОВ «Глобал Спліт». Загальний розмір заборгованості - 24 054,95 дол. США, що в гривневому еквіваленті складає 643 790,11 грн.

В межах даного виконавчого провадження, відповідачем винесено постанову про арешт майна боржника ВП №63118848 від 25.09.2020, якою накладено арешт на транспортний засіб Chevrolet Lacetti, легковий седан, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_3 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , рік випуску 2007, що належить боржнику.

Крім того, постановою відповідача про розшук майна боржника ВП №63118848 від 25.09.2020 оголошено в розшук майно боржника Chevrolet Lacetti, легковий седан, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_3 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , рік випуску 2007, що належить останньому.

Постановою про опис та арешт майна (коштів) боржника ВП №63118848 від 28.09.2020, відповідачем описано та накладено арешт на транспортний засіб Chevrolet Lacetti, ДНЗ НОМЕР_2 , 2007 р.в., що належить боржнику.

Згідно акту приймання-передавання майна, зазначений транспортний засіб передано представнику ДП «Сетам» на зберігання.

30.09.2020 ТОВ «Глобал Спліт» подано заяву про недосягнення згоди з боржником щодо визначення вартості описаного майна боржника, якою товариство просило прийняти до розгляду заяву про недосягнення згоди з боржником щодо визначення вартості описаного майна боржника та призначити експерта оціночної діяльності суб`єкта господарювання до участі у виконавчому провадженні для визначення вартості майна.

Приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бердар М.М. 30.09.2020 прийнято постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні ВП №63118848, якою призначив суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання - ТОВ «Приватна Експертна Служба».

Відповідно до звіту про оцінку майна від 01.10.2020, складену ТОВ «Приватна Експертна Служба» за результатами проведення незалежної оцінки колісного транспортного засобу - легковий седан Chevrolet Lacetti, 2007 року, VIN НОМЕР_3 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , колір - бежевий, ринкова вартість майна, отримана в результаті оцінки становить 89 300,00 грн. без ПДВ.

05.10.2020 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Бердар М.М. подано до ДП «Сетам» заявку №1366/01-29 на реалізацію арештованого майна.

23.11.2020 відповідачем складено акт про проведені електронні торги, відповідно до якого, ціна продажу склала 97 337, 00 грн.; переможцем торгів оголошено ОСОБА_2 .

Вважаючи, що спірні дії та рішення вчинені з порушенням вимог чинного законодавства та порушують законні права позивача, останній звернувся з відповідним позовом до суду.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Закон України «Про виконавче провадження» №1404-VІІІ від 02.06.2016 визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку.

Відповідно до частини 1 статті 5 Закону України «Про виконавче провадження» примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Частиною 1 статті 18 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

У відповідності до частини 4 статті 18 Закону України «Про виконавче провадження» вимоги виконавця щодо виконання рішень є обов`язковими на всій території України. Невиконання законних вимог виконавця тягне за собою відповідальність, передбачену законом.

Згідно статті 3 Закону України «Про виконавче провадження» примусовому виконанню підлягають рішення на підставі таких виконавчих документів:

1) виконавчих листів та наказів, що видаються судами у передбачених законом випадках на підставі судових рішень, рішень третейського суду, рішень міжнародного комерційного арбітражу, рішень іноземних судів та на інших підставах, визначених законом або міжнародним договором України;

2) ухвал, постанов судів у цивільних, господарських, адміністративних справах, справах про адміністративні правопорушення, кримінальних провадженнях у випадках, передбачених законом;

3) виконавчих написів нотаріусів;

4) посвідчень комісій по трудових спорах, що видаються на підставі відповідних рішень таких комісій;

5) постанов державних виконавців про стягнення виконавчого збору, постанов державних виконавців чи приватних виконавців про стягнення витрат виконавчого провадження, про накладення штрафу, постанов приватних виконавців про стягнення основної винагороди;

6) постанов органів (посадових осіб), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення у випадках, передбачених законом;

7) рішень інших державних органів та рішень Національного банку України, які законом визнані виконавчими документами;

8) рішень Європейського суду з прав людини з урахуванням особливостей, передбачених Законом України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», а також рішень інших міжнародних юрисдикційних органів у випадках, передбачених міжнародним договором України;

9) рішень (постанов) суб`єктів державного фінансового моніторингу (їх уповноважених посадових осіб), якщо їх виконання за законом покладено на органи та осіб, які здійснюють примусове виконання рішень.

Частиною першою статті 26 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що виконавець розпочинає примусове виконання рішення на підставі виконавчого документа, зокрема за заявою стягувача про примусове виконання рішення.

Відповідно до частини першої статті 48 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Відповідно до статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Арешт на рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації, накладається виконавцем лише після проведення його опису.

Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна.

Виконавець за потреби може обмежити право користування майном, здійснити опечатування або вилучення його у боржника та передати на зберігання іншим особам, про що він виносить постанову або зазначає обмеження в постанові про арешт. Вид, обсяг і строк обмеження встановлюються виконавцем у кожному конкретному випадку з урахуванням властивостей майна, його значення для власника чи володільця, необхідності використання та інших обставин.

Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі.

Копії постанов, якими накладено арешт на майно (кошти) боржника, виконавець надсилає банкам чи іншим фінансовим установам, органам, що здійснюють реєстрацію майна, реєстрацію обтяжень рухомого майна, в день їх винесення.

Про проведення опису майна (коштів) боржника виконавець виносить постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника.

У разі прийняття виконавцем рішення про обмеження права користування майном, здійснення опечатування або вилучення його у боржника та передачі на зберігання іншим особам проведення опису є обов`язковим.

У постанові про опис та арешт майна (коштів) боржника обов`язково зазначаються:

1) якщо опису підлягає земельна ділянка - її розмір, цільове призначення, наявність комунікацій тощо;

2) якщо опису підлягає будівля, споруда, приміщення, квартира - загальна площа, кількість кімнат (приміщень), їх площа та призначення, матеріали стін, кількість поверхів, поверх або поверхи, на яких розташоване приміщення (квартира), інформація про підсобні приміщення та споруди;

3) якщо опису підлягає транспортний засіб - марка, модель, рік випуску, об`єм двигуна, вид пального, пробіг, комплектація, потреба у ремонті, колір тощо.

Копія постанови про опис та арешт майна (коштів) надається сторонам виконавчого провадження.

Перешкоджання вчиненню виконавцем дій, пов`язаних із зверненням стягнення на майно (кошти) боржника, порушення заборони виконавця розпоряджатися або користуватися майном (коштами), на яке накладено арешт, а також інші незаконні дії щодо арештованого майна (коштів) тягнуть відповідальність, установлену законом.

Вилучення арештованого майна з передачею його для реалізації здійснюється у строк, встановлений виконавцем, але не раніше ніж через п`ять робочих днів після накладення арешту. Продукти та інші речі, що швидко псуються, вилучаються і передаються для продажу негайно після накладення арешту.

Згідно пункту 10 розділу VIII Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 №512/5, після виявлення майна (коштів) боржника виконавець проводить опис та арешт цього майна (коштів), про що виносить постанову. У постанові про опис та арешт майна (коштів) боржника повинні бути вказані:

назва кожного внесеного в постанову предмета і його відмінні ознаки (вага, метраж, розмір, форма, вид, колір, товарний знак, проби, виробнича марка, дата випуску, ступінь зносу тощо);

якщо вилучені предмети мають ознаки дорогоцінних металів, каменів органічного та неорганічного утворення, перлів тощо, то вони ретельно описуються з визначенням усіх особливих ознак, відповідним чином пакуються в конверт, прошиваються, підписуються виконавцем та іншими учасниками, які були присутніми під час опису;

якщо проводилось опечатування предмета, зазначається, які предмети, приміщення, сховища були опечатані, кількість накладених печаток та спосіб опечатування;

прізвище, ім`я та по батькові особи, якій передано майно на зберігання, а якщо майно передано на зберігання не боржнику, а іншій особі, - паспортні дані, її місце проживання (далі - зберігач);

відмітка про роз`яснення зберігачеві майна обов`язків із збереження майна, попередження про кримінальну та іншу відповідальність, встановлену законодавством, за його розтрату, відчуження, приховування, підміну, пошкодження, знищення або інші незаконні дії з майном, на яке накладено арешт;

якщо виконавець установив зберігачеві обмеження права користуватися майном, зазначаються вид, обсяги і строки обмеження;

відмітка про роз`яснення сторонам виконавчого провадження або заставодержателю про можливість у 10-денний строк з дня винесення постанови досягти згоди щодо вартості майна та необхідність письмово повідомити про це виконавця;

зауваження або заяви стягувача, боржника, осіб, що були присутні при описі.

Постанова про опис та арешт майна (коштів) підписується виконавцем, понятими, зберігачем майна, боржником та стягувачем, їх представниками, а також іншими особами, які були присутні при проведенні опису майна (коштів). У разі відмови від підпису осіб, що були присутні при виконанні, про це робиться відмітка в постанові.

Відповідно до частини першої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження.

У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна (частина друга статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»).

Відповідно до частини третьої та четвертої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна.

Як вже зазначалось, 30.09.2020 ТОВ «Глобал Спліт» подано до приватного виконавця виконавчого округу м. Київ Бердар М.М. заяву про недосягнення згоди з боржником щодо визначення вартості описаного майна боржника, якою товариство просило прийняти до розгляду заяву про недосягнення згоди з боржником щодо визначення вартості описаного майна боржника та призначити експерта оціночної діяльності суб`єкта господарювання до участі у виконавчому провадженні для визначення вартості майна.

Так, постановою приватного виконавця від 30.09.2020 в межах виконавчого провадження ВП №63118848 призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні - ТОВ «Приватна Експертна Служба».

З урахуванням наведеного та враховуючи, що у 10-денний термін з моменту винесення постанови про арешт майна боржника (25.09.2020), від стягувача надійшла заява про недосягнення згоди з боржником щодо визначення вартості описаного майна боржника та призначення суб`єкта оціночної діяльності, приватним виконавцем у межах наданих повноважень винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання, а тому правові підстави для визнання її протиправною та скасування відсутні.

Щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування звіту (висновку) про оцінку майна, суд зазначає наступне.

Відповідно до правових висновків викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2021 року у справі № 140/2489/20, від 20 березня 2019 року у справі №821/197/18, а також Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у справі №520/2218/2020 (постанова від 30 липня 2020 року), визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності, здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання на підставі виконавчих документів. Отже, оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців.

Оскільки в розглядуваному випадку оцінка майна здійснена в процесі виконання виконавчого напису нотаріуса, то в силу вимог частини другої статті 74 Закону України «Про виконавче провадження» така оцінка може бути оскаржена сторонами, іншими учасниками та особами до відповідного адміністративного суду в порядку, передбаченому законом. Відповідачем у такому випадку має бути орган державної виконавчої служби, а суб`єкт оціночної діяльності може бути залучений як третя особа.

Відтак, зважаючи на таку правову позицію, спірний звіт про оцінку майна має бути перевірений судом на предмет відповідності його нормативним вимогам з наданням належної правової оцінки відповідним аргументам сторін.

Частиною п`ятою статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 № 2658-III.

Оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності (частина перша статті 3 Закону №2658-III).

За правилами статті 5 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» суб`єктами оціночної діяльності є: суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, які отримали повноваження на здійснення оціночної діяльності в процесі виконання функцій з управління та розпорядження державним майном та (або) майном, що є у комунальній власності, та у складі яких працюють оцінювачі. Права, обов`язки та відповідальність суб`єктів оціночної діяльності встановлюються цим та іншими законами.

Частиною шостою статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» встановлено, що положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Частиною першою статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» встановлено, що звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Під час здійснення оцінки майна та майнових прав обов`язковими для застосування суб`єктами оціночної діяльності є Національний стандарт № 1, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 №1440 та Національний стандарт №2, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2014 №1442.

Відповідно до пункту 15 Національного стандарту № 1 методи проведення оцінки, що застосовуються під час визначення ринкової вартості об`єкта оцінки у разі використання порівняльного підходу, повинні ґрунтуватися на результатах аналізу цін продажу (пропонування) на подібне майно. Витрати на відтворення (заміщення) повинні визначатися на дату оцінки з урахуванням ринкових цін. Під час прогнозування грошового потоку та відповідної норми доходу повинен бути врахований вплив ринкових умов на функціонування (використання) об`єкта оцінки виходячи з принципу його найбільш ефективного використання.

Пунктом 16 Національного стандарту № 1 визначення ринкової вартості об`єкта оцінки за допомогою порівняльного підходу ґрунтується на інформації про ціни продажу (пропонування) подібного майна, достовірність якої не викликає сумнівів у оцінювача. У разі відсутності або недостатності зазначеної інформації у звіті про оцінку майна зазначається, якою мірою це вплинуло на достовірність висновку про ринкову вартість об`єкта оцінки.

За відсутності достовірної інформації про ціни продажу подібного майна ринкова вартість об`єкта оцінки може визначатися на основі інформації про ціни пропонуванна подібного майна з урахуванням відповідних поправок, які враховують тенденції зміни ціни продажу подібного майна порівняно з ціною їх пропонування.

За наявності істотного впливу зовнішніх факторів (соціально-економічних, політичних, екологічних тощо) на ринок подібного майна, що призводить до фактичної неможливості надання аргументованого та достовірного висновку про ринкову вартість, у звіті про оцінку майна даються додаткові роз`яснення та застереження. При цьому оцінювач має право надавати висновок про ринкову вартість об`єкта оцінки, що ґрунтується, зокрема, на інформації про попередній рівень цін на ринку подібного майна або на припущенні про відновлення стабільної ситуації на ринку.

З матеріалів справи вбачається, що 01.10.2020 ТОВ «Приватна Експертна служба» складено звіт про оцінку майна - транспортного засобу -легковий седан Chevrolet Lacetti, 2007 року, VIN НОМЕР_3 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , колір - бежевий, відповідно до якого ринкова вартість майна, отримана в результаті оцінки становить 89 300,00 грн. без ПДВ.

Як вбачається із звіту про оцінку майна, середню вартість КТЗ визначено в рамках порівняльного підходу за методом зіставлення цін подібних об`єктів порівняння.

Підбір об`єктів порівняння проведено за нижченаведеними факторами:

1. тип кузова (седан, універсал тощо);

2. тип двигуна (бензиновий, дизельний тощо);

3. робочий об`єм двигуна;

4. привод тягових коліс (передньоприводні, задньоприводні, повноприводні);

5. тип коробки передач;

6. комплектність;

7. рік виготовлення.

У звіті вказано, що в ході дослідження стану ринку оцінювачем відібрані подібні за функціональним призначенням та технічним станом транспортні засоби. В якості вихідних даних, використано базу приватних оголошень на сайтах https://auto.ria.coin/ та інші. Дані відносно обраних об`єктів порівняння наведено в додатках до Звіту.

Коригування на торг. Ціну пропозиції до продажу зведено коригуванням до ціни продажу, застосовуючи відповідне співвідношення стосовно аналогічних КТЗ виходячи з поточної ситуації на ринку. В даному випадку прийнято коригування на торг в розмірі -10%.

Коригування на пробіг прийнято з таблиці №5 надрукованої у Бюлетені Автотоварознавця. Коефіцієнт коригування ринкової вартості КТЗ за величиною пробігу (Гк) враховує відмінності між фактичним середньорічним та нормативним середньорічним пробігом оцінюваного КТЗ та об`єктів порівняння. Значення Гк приймається за рекомендаціями, наведеними в довіднику, за даними якого обчислюється вартість КТЗ.

Коригування на рік випуску. Підібрані об`єкти порівняння як і оцінюваний об`єкт мають однаковий рік випуску, тому коригування за даним параметром не проводилось.

Коригування на об`єм двигуна. Підібрані об`єкти порівняння як і оцінюваний об`єкт мають однаковий об`єм двигуна, тому коригування за даним параметром не проводилось.

Коригування на умови експлуатації. Підібрані об`єкти порівняння як і оцінюваний об`єкт експлуатувались фізичною особою в особистих цілях, тому коригування за даним параметром не проводилось.

Коригування на технічний стан. Коригування проведено відповідно до Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів та відповідно до проведеного аналізу ринку подібного майна.

Коригування на тип КПП. Підібрані об`єкти порівняння як і оцінюваний об`єкт обладнані механічною КПП (мех КПП), тому коригування за даним параметром не проводилось.

Коригування на комплектацію, рівень оздоблення. Підібрані об`єкти порівняння як і оцінюваний об`єкт мають базову комплектацію, тому коригування за даним параметром не проводилось.

Таким чином, звіт містить детальне обґрунтування визначеної вартості транспортного засобу, а тому суд зазначає, що у приватного виконавця були відсутні підстави вважати звіт таким, що складений із заниженням вартості транспортного засобу.

Більше того, суд звертає увагу, що в силу норм Закону України «Про виконавче провадження» державні виконавці не наділені повноваженнями ставити під сумнів об`єктивність проведеної оцінки, проводити оцінку нерухомого майна на власний розсуд або оцінювати правильність методів, які були використані суб`єктом оціночної діяльності, оскільки для встановлення правильності оцінки майна необхідно володіти спеціальними знаннями у сфері оціночної діяльності

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку про відповідність звіту про оцінку майна від 01.10.2020 вимогам чинного законодавства.

В частині позовних вимог про визнання дій приватного виконавця з передачі на реалізацію майна автомобіль Chevrolet, моделі Lacetti, легковий седан, номер шасі (кузова,рами) НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 за ціною, визначеною висновком суб`єкта оціночної діяльності TOB «Приватна Експертна Служба» в особі оцінювача Свертока C.B. про вартість майна, розмір якого визначено 89 300, 00 (вісімдесят дев`ять тисяч триста) грн. 00 коп. протиправними та скасування акту приватного виконавця виконавчого округу м. Київ Бердар Миколи Миколайовича про проведені торги від 23.11.2020, суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до частин першої, другої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Реалізація за фіксованою ціною застосовується щодо майна, оціночна вартість якого не перевищує 50 мінімальних розмірів заробітної плати. Реалізація за фіксованою ціною не застосовується до нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден незалежно від вартості такого майна.

Порядок реалізації арештованого майна затверджений наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016.

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Порядку № 2831/5 реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження».

Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна.

Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною).

Пунктом 2 розділу ІІ Порядку № 2831/5 визначено, що організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу (пункт 3 розділу ІІ Порядку № 2831/5).

Відповідно до пункту 4 розділу ІІ Порядку № 2831/5 приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів.

Отже, виходячи зі змісту викладених правових норм, виконавець передає майно на реалізацію після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження».

При цьому виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна. Таким чином, право виконавця передати майно на реалізацію виникає з моменту ознайомлення сторін виконавчого провадження із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна.

Порядок №2831/5 не регулює питання ознайомлення сторін виконавчого провадження із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна.

Таким чином, сторона виконавчого провадження у розумінні Закону України «Про виконавче провадження» являється ознайомленою із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Як встановлено судом, про результати визначення вартості арештованого майна, відповідач повідомив сторін виконавчого провадження 05.10.2020, надіславши їм відповідне повідомлення за №1365 за адресами, вказаними у виконавчому документі.

Отже, з цього часу сторони виконавчого провадження вважаються ознайомленими із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна. При цьому для відповідача розпочався перебіг строку (не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна), протягом якого він зобов`язаний підготувати проект заявки на реалізацію арештованого майна та подати її організатору електронних торгів.

У свою чергу, суд звертає увагу, що наявність у сторін права оскаржити результати визначення вартості чи оцінки майна жодним чином не впливає на обчислення строків передачі майна на реалізацію, оскільки згідно з абзацом другим частини п`ятої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для визнання дій приватного виконавця з передачі на реалізацію майна протиправними.

При цьому, не підлягають задоволенню позовні вимоги щодо скасування акту про проведені торги від 23.11.2020, з огляду на наступне.

Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України (частина друга статті 61 Закону України «Про виконавче провадження).

На виконання частин другої та четвертої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 затверджено Порядок реалізації арештованого майна, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 30.09.2016 за № 1301/29431 (далі - Порядок №2831/5), у пункті 8 розділу X якого вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством.

Тобто, вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

Відповідно до частини першої статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару (частина перша статті 658 ЦК України).

Отже, набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів, а покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Відтак, у разі скасування результатів електронних торгів за позовом учасника електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.

Таким чином, виходячи з аналізу правової природи реалізації майна на прилюдних торгах, суд доходить висновку, що акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тому такі позовні вимоги не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 червня 2018 року у справі №910/856/17 та у постанові Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі №826/16316/18.

Враховуючи вищевикладене, позовна вимога про визнання дій приватного виконавця з порушення права власності позивача внаслідок виданого акту про проведені торги протиправними та зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу м. Київ відновлення того становища, яке існувало до видання приватним виконавцем виконавчого округу м. Київ Бердар Миколою Миколайовичем акту про проведені торги від 23.11.2020 в межах виконавчого провадження (ВП №63118848) з передачею у власність та в натурі майно - автомобіль Chevrolet, моделі Lacetti, легковий седан, номер шасі (кузова,рами) НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 позивачеві - ОСОБА_1 та задовольнити її є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Згідно із частинами першою, другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, доведено правомірність та обґрунтованість прийнятого ним оскаржуваного рішення.

Натомість, позивачем не доведено та не надано достатньо належних та допустимих доказів в підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

Системно проаналізувавши норми законодавства, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позовні вимоги є необґрунтованими, а позов таким, що не підлягає задоволенню.

Беручи до уваги положення статті 139 КАС України відшкодування судового збору позивачу не підлягає.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 72-77, 90, 241-246, 268, 287 Кодексу адміністративного судочинства України суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_6 ) відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції згідно з Законом України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Суддя В.П. Шулежко