Справа № 460/1082/21
Суддя: В.В. Щербаков
Дата ухвалення: 2021-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

19 травня 2021 року м. Рівне №460/1082/21

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді В.В. Щербакова, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "СВІТАНОК-АГРОЗАХІД 3"
доГоловного управління ДПС у Рівненській області (відокремлений підрозділ ДПС України)
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій, -
В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "СВІТАНОК-АГРОЗАХІД 3" звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправним та скасування рішення Комісії регіонального рівня Головного управління ДПС у Рівненській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №2845 від 21.01.2021 та зобов`язання Головного управління ДПС у Рівненській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Світанок-Агрозахід 3" з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що податковий орган прийняв рішення необґрунтовано, з порушенням права особи на участь у прийнятті рішення, а також на підставі протоколу засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Рівненській області №9 від 21.01.2021 на обговорення якої та на голосування було винесено питання щодо відповідності критерію ризиковості відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку щодо іншого суб`єкта господарювання, а не щодо позивача. Позивач вказує, що відсутність у нього придбання паливно-мастильних матеріалів, послуг оренди складу, відсутність власної чи орендованої сільськогосподарської техніки не є свідченням ризиковості його діяльності, адже для здійснення сільськогосподарської діяльності з вирощування багаторічних та однорічних культур, а саме для обробітку земель, він використовував послуги іншої юридичної особи на підставі Договору на виконання сільськогосподарських робіт №03/08 від 03.08.2020, відповідно до якого виконавець взяв на себе зобов`язання власними чи орендованими силами та засобами, з використанням своїх паливно-мастильних матеріалів, на свій ризик виконати за завданням замовника, яким виступив позивач, сільськогосподарські роботи з оранки землі, посіву насіння, внесення гербіцидів, фунгіцидів, а також зі збору врожаю зернових та/або зернобобових культур. Крім того, позивач зазначив, що він орендує за Договором оренди від 02.11.2020 частину об`єкта нерухомого майна площею 300м.кв. та прилеглу до нього територію, що знаходиться за адресою Рівненська область, Костопільський район, Деражненська с/рада, комплекс будівель і споруд №1, будинок №29. Також позивач зазначає, що придбання ним послуг у ТОВ "Світанок-Агрозахід" (), який включено до журналу ризикових платників, аж ніяк не може свідчити про ризиковість діяльності самого позивача, оскільки укладення та здійснення господарських операцій з такими суб`єктами господарювання не заборонено законодавством, а крім того, вказаний контрагент оскаржив в судовому порядку віднесення його до ризикових і рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 05.11.2020 у справі №460/7575/20 позов було задоволено, визнано протиправним і скасовано рішення Комісії регіонального рівня Головного управління ДПС у Рівненській області про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №6519 від 14.09.2020 року та зобов`язано Головне управління ДПС у Рівненській області виключити таке товариство з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Позивач також вказує на те, що твердження податкового органу про недостатню кількість трудових ресурсів є безпідставним з огляду на залучення у господарській діяльності позивача до виконання ряду робіт інших суб`єктів господарювання на підставі господарських договорів, предметом яких є виконання сільськогосподарських робіт, перевезення автомобільним транспортом, тощо. Позивач вважає, що у відповідача немає жодних правових підстав для визнання позивача таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку, а саме рішення є безпідставним, необ`єктивним, упередженим та таким, що не підтверджується жодними належними і допустимими доказами. На підставі викладеного, позивач просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Ухвалою суду від 22.02.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №460/1082/21. Розгляд справи вирішено провести за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Відповідач проти задоволення позову заперечив, подав відзив на позов. На обґрунтування заперечення зазначає, що у контролюючого органу наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування ТОВ "СВІТАНОК-АГРОЗАХІД 3" та наповнення Журналу ризикових платників АІС "Податковий блок", Комісією Головного управління ДПС у Рівненській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних правомірно прийнято рішення від 21.01.2021 №2845 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку. Зазначає, що рішення контролюючого органу про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку не призведе до певних негативних правових наслідків для платника податків, вважає, що лише рішення контролюючого органу про відмову у реєстрації податкової накладної особа може оскаржити до суду і в межах цього спору підставами позову, серед іншого, можуть бути доводи щодо неправомірності дій контролюючого органу по віднесенню платника податків до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості. Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом в постановах від 05.08.2020 у справах №520/5692/19, №280/3439/19, від 17.07.2020 у справі №280/1098/19, від 03.03.2020 у справі №240/3665/19. Дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) рівно як і протокол Комісії не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки, розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків. Відтак, використання контролюючим органом податкової інформації, наявної в інформаційних системах ДПС або внесення інформації в такі бази за результатами її опрацювання у певних спосіб здійснення податкового контролю, зокрема, віднесення товариства до платників, які відповідають критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань, безпосередньо рішення Комісії по віднесенню платника податків до переліку таких платників які відповідають критеріям ризиковості без прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних / розрахунків коригувань не порушує права та інтереси позивача. Відповідач зазначає, що позивачем не надані документи, необхідні для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку до Комісії регіонального рівня, що розглядає питання виключення платника податку з переліку платників. Таким чином, оскільки податкова інформація не спростована позивачем у належний спосіб, а контролюючому органу надано право прийняти рішення у разі наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником, при цьому таке рішення жодним чином не порушує права, свободи або законні інтереси позивача відповідач вважає позовні вимоги безпідставними та просить відмови в їх задоволенні повністю.

15.04.2021 до суду надійшла відповідь на відзив, у якій позивач вказує, що доводи відповідача, в тому числі посилання на постанови Верховного Суду стосуються періоду, коли питання визнання платника податків ризиковим регулювалося Постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", яка втратила чинність на підставі Постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", що набрала чинності 01.02.2020. Вказує, що у даній справі не підлягають до застосування положення нормативно-правового акту, який втратив чинність на момент виникнення та існування спірних відносин. Оскільки оскаржуване позивачем рішення було прийнято відповідачем 21.01.2021, то при його прийнятті контролюючий орган повинен був керуватися нормами чинної на вказану дату Постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, а не Постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117. Окрім того, сторона позивача звертає увагу, на правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах від 05.01.2021 у справі №640/11321/20, від 05.01.2021 у справі №640/10988/20, від 16.12.2020 у справі №340/474/20, від 16.02.2021 у справі №280/3235/20. Позивач також зазначає про те, що відзиві на позовну заяву не спростовано доводи позивача щодо того, що на голосування комісії було поставлено питання, яке стосується не позивача, а іншої юридичної особи з іншим кодом ЄДРПОУ, а саме ТОВ "Світанок-Агрозахід" (), а не ТОВ "СВІТАНОК-АГРОЗАХІД 3" (), а також того, що результат голосування і прийняте рішення стосуються саме ТОВ "Світанок-Агрозахід" (), а не позивача.

19.04.2021 року до суду надійшло клопотання позивача про долучення до матеріалів справи доказів понесення витрат на правову допомогу.

Інших заяв по суті справи до суду не надходило.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши заяви по суті справи, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими доказами, суд встановив наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю "СВІТАНОК-АГРОЗАХІД 3" зареєстроване суб`єктом підприємницької діяльності 18.04.2016, номер запису в Єдиному державному реєстрі про проведення державної реєстрації юридичної особи 0012472), зареєстрований як платник податків; види діяльності: вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (основний); вирощування інших однорічних і дворічних культур; вирощування олійних плодів; вирощування інших багаторічних культур; змішане сільське господарство; післяурожайна діяльність; складське господарство.

21.01.2021 Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення №2845 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, відповідно до якого ТОВ "СВІТАНОК-АГРОЗАХІД 3" відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Вбачаються ознаки ризиковості ведення діяльності ТОВ "СВІТАНОК-АГРОЗАХІД 3" (), а саме: відсутність придбання паливно-мастильних матеріалів, послуг оренди складу, відсутність власної чи орендованої сг/техніки, придбання послуг у ТОВ «Світанок-Агрозахід» (код 38059155), який включено до журналу ризикових платників, недостатня чисельність працівників (2 особи), при значній площі орендованих земель.

Вважаючи вказане рішення протиправним, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Вирішуючи адміністративний спір по суті, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України), на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі - Порядок № 1165).

За визначенням пункту 2 Порядку № 1165, автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Згідно з пунктом 3 Порядку № 1165, податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пункту 7 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Додатком 4 до Порядку № 1165, затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Згідно додатку 4 Порядку № 1165 рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить формулювання "рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".

Як встановлено судом, 21.01.2021 комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Рівненській області, як відокремленого підрозділу ДПС України, прийнято рішення № 2845 про відповідність ТОВ "СВІТАНОК-АГРОЗАХІД 3" критеріям ризиковості платника податку (пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку).

Пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (додаток № 1 до Порядку №1165) визначено, що платник податку відноситься до ризикових, якщо у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з додатком 4 Порядку №1165, в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства.

Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18.02.2020 року по справі №360/1776/19.

Наведене в сукупності свідчить про те, що чинним законодавством України чітко та однозначно визначено, що прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, з абсолютною невідворотністю призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в ЄРПН, а відтак, на переконання суду, рішення Комісії регіонального рівня може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Абзацом 14 пункту 6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Зазначене свідчить, що положеннями Порядку № 1165, на відміну від раніше існуючого Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117, передбачено право на оскарження рішення податкового органу щодо включення платника податків до реєстру платників податків.

За таких обставин, суд не враховує практику Верховного Суду, викладену у постановах від 05.08.2020 у справах №520/5692/19, №280/3439/19, від 17.07.2020 у справі №280/1098/19, від 03.03.2020 у справі №240/3665/19, на які посилається відповідач, оскільки вказані судові рішення ухвалені за інших фактичних обставин, під час дії норм Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117, які на час прийняття спірного рішення втратили чинність, оскільки з 01.02.2020 набув чинності Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, в якому прямо передбачена можливість оскарження рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку у судовому порядку.

Дослідивши зміст спірного рішення від 21.01.2021 №2845 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості судом встановлено, що нормативною підставою для його прийняття Комісією регіонального рівня зазначено пункт 8 Порядку №1165, фактичною - податкова інформація наступного характеру: відсутність придбання паливно-мастильних матеріалів, послуг оренди складу, відсутність власної чи орендованої сг техніки, придбання послуг у ТОВ "Світанок-Агрозахід" (код 38059155), який включено до журналу ризикових платників, недостатня чисельність працівників (2 особи), при значній площі орендованих земель.

Верховний Суд у постановах від 16.12.2020 у справі №340/474/20, від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 та у справі №640/10988/20 зауважив, що при вирішенні спорів такої категорії (щодо оскарження рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність платника податку на додану вартість пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку) з огляду на правове регулювання характер цих відносин суди мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Згідно з пунктами 44-46 Порядку №1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні). Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу. У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

У постановах від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 та у справі №640/10988/20 Верховним Судом вказано, що у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: - у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або - з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від ..р. № -.

У формі рішенні вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

В оскаржуваному рішенні від 21.01.2021 №2845 відповідачем не вказано на підставі чого було прийнято таке рішення, а саме, відсутня позначка у колонках "у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності" або "з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від … р. №". Таким чином, суд констатує, що оскаржуване рішення не містить обґрунтувань підстав віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийнято оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, контролюючим органом суду надано не було, як і не надано доказів того, що відповідач вчиняв будь-які дії, спрямовані на перевірку отриманої інформації шляхом направлення відповідного запиту платнику, адже як слідує з витягу з протоколу №9 від 21.01.2021 засідання Комісії контролюючим органом на такому засіданні Комісією не здійснювалося перевірки поданих платником податку копій документів, а сам контролюючий орган не звертався до платника з вимогою або пропозицією їх надати, а також не повідомляв платника податку про те, що Комісією буде здійснюватися розгляд питання його відповідності критеріям ризиковості. Предметом дослідження на Комісії стала лише доповідна записка Управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Рівненській області за №215/17-00-18-01-11 від 21.01.2021, яка не була надана контролюючим органом суду.

Зі змісту витягу з протоколу засідання Комісії №9 від 21.01.2021 вбачається, що в результаті обговорення Голова Комісії виніс на голосування питання щодо відповідності критерію ризиковості 8 ТОВ "Світанок-Агрозахід" () щодо включення до Журналу ризикових платників АІС "Податковий блок", при цьому результати голосування є наступні: "за" відповідність критерію ризиковості та внесення до Журналу ризикових платників АІС "Податковий блок" ТОВ "Світанок-Агрозахід" () проголосувало 8 членів Комісії; "проти" 0; "утрималось" 0, за результатами чого рішення прийнято у наступному формулюванні: Секретарю Комісії забезпечити підготовку рішень про відповідність критеріям ризиковості та внести в Журналі ризикових платників АІС "Податковий блок" за критерієм ризиковості платника податку 8 "у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у прогресі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції; зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування" - ТОВ "СВІТАНОК-АГРОЗАХІД" (). Термін негайно.

Суд констатує, що відповідачем не заперечувалося того факту, що оскаржуване рішення було прийнято на підставі вищенаведеного протоколу засідання Комісії №9 від 21.01.2021 і будь-яких інших протоколів засідання Комісії регіонального рівня з цього приводу не проводилося. Вказане дає підстави для висновку суду про те, що Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Рівненській області не було проголосовано та прийнято рішення, яке б стосувалося позивача, оскільки як найменування, так і код ЄДРПОУ позивача (ТОВ "СВІТАНОК-АГРОЗАХІД 3" ) відрізняються від найменування та коду ЄДРПОУ юридичної особи щодо якої було прийнято рішення на вказаному засіданні Комісії, а саме - ТОВ "Світанок-Агрозахід" ().

Під час розгляду справи контролюючим органом не подано до суду жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України. З урахуванням наведеного вище та наявних в матеріалах справи документів, які оформлені позивачем в рамках господарських відносин з його контрагентами та в рамках його господарської діяльності, копії яких наявні в матеріалах справи, що засвідчують факт реальності господарської діяльності та операцій позивача, суд вважає оскаржуване рішення необґрунтованим.

Крім того, судом встановлено, що Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних застосовано непрозорі механізми визначення товариства як такого, що відповідає Критеріям ризиковості, оскільки не доведено, яку саме використано інформацію та чи проведено повний моніторинг діяльності позивача перед тим, як винести рішення про віднесення його до переліку ризикових.

Нормами Порядку № 1165 чіткий перелік умов, за яких Комісія ДПС може віднести підприємство до категорії ризикових. Відповідно до матеріалів справи, позивач здійснює господарську діяльність, вчасно подає податкові звітності, не має податкового боргу, недоїмки зі сплати єдиного внеску, іншої заборгованості з платежів.

Слід зазначити, що рішенню Комісії від 21.01.2021 №2845 не передували дії ТОВ "СВІТАНОК-АГРОЗАХІД 3" щодо реєстрації у реєстрі податкової накладної чи розрахунку про коригування, хоча Порядком №1165 встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування. Встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/ розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Зі змісту оскаржуваного рішення слідує, що Комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність товариства Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/ розрахунку коригування. Рішення від 21.01.2021 №2845 прийнято у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання останнім податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації.

Вирішуючи спір, суд виходить з основних принципів податкового законодавства України, регламентованих статтею 4 ПК України, зокрема, рівності усіх платників перед законом, недопущення будь-яких проявів податкової дискримінації - забезпечення однакового підходу до всіх платників податків та презумпції правомірності рішень платника податку в разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку про наявність підстав для скасування рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 21.01.2021 №2845, як такого, що прийнято без дотримання вимог чинного законодавства, необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, непропорційно та нерозсудливо.

Суд зазначає, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Така правова позиція узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 08.11.2019 по справі №227/3208/16-а, від 12.11.2020 у справі №820/8410/15.

Також, суд звертає увагу на те, що статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 року у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31.07.2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам та виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що належним способом захисту порушеного права позивача у спірних відносинах буде саме зобов`язання Головного управління ДПС у Рівненській області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (частина 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).

На думку суду, позивач надав належні та допустимі докази в обґрунтування заявлених ним позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення, в той час як відповідач, як суб`єкт владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування правомірності прийняття оскаржуваного рішення з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, не виконав.

Беручи до уваги наведене у сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення адміністративного позову ТОВ "СВІТАНОК-АГРОЗАХІД 3" повністю.

За правилами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як встановлено з матеріалів справи, позивачем за подання даного адміністративного позову сплачено судовий збір в сумі 4540,00грн., що підтверджується платіжним дорученням на вказану суму (оригінал якого знаходиться в матеріалах справи), а тому судові витрати позивача в частині сплаченого судового збору підлягають відшкодуванню відповідачем.

З приводу стягнення витрат на професійну правничу допомогу у сумі 8000,00грн., суд зазначає наступне.

Згідно з положеннями статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Верховний Суд в постановах від 21.01.2021 у справі №280/2635/20 та від 16.03.2021 у справі №520/12065/19 звернув увагу на те, що Кодекс адміністративного судочинства України у редакції, чинній з 15.12.2017 року, імплементував нову процедуру відшкодування витрат на професійну правову допомогу, однією з особливостей якої є те, що відшкодуванню підлягають витрати, незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною / третьою особою чи тільки має бути сплачено.

Положення КАС України покладають обов`язок доведення неспівмірності понесених витрат на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката. За відсутності клопотання іншої сторони про зменшення таких витрат, суд, ураховуючи принципи диспозитивності та змагальності, не має права вирішувати питання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу, що підлягають розподілу, з власної ініціативи.

У даній справі відповідачем не заявлялося клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, так само суду не було надано жодних доказів та не наведено обставин, які б спростували співмірність розміру судових витрат із обсягом виконаних адвокатом робіт. При цьому суд під час вирішення питання щодо розподілу судових витрат все одно зобов`язаний оцінити рівень витрат на правничу допомогу обґрунтовано у кожному конкретному випадку за критеріями дійсності та співмірності необхідних і достатніх витрат, а також розумності їх розміру. Вирішуючи питання обґрунтованості розміру заявлених позивачем витрат на професійну правничу допомогу та пропорційності їх складності правовому супроводу справи у КАС, суд враховує таке.

Як вбачається з матеріалів справи, інтереси позивача представляв адвокат Лавренчук Т.В., яка надавала правову допомогу на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю від 14.10.2012 року №995.

В підтвердження понесених позивачем витрат на правничу допомогу представником позивача долучено до матеріалів справи копію договору про надання правової допомоги від 29.01.2021 року; копію додатку №1 до договору про надання правової допомоги від 29.01.2021; копію рахунку №01/21-САЗ-3 від 16.04.2021 у сумі 8000,00грн.; копію звіту від 14.04.2021; копію акту приймання-передачі наданої правової допомоги №01/21-САЗ-3 від 16.04.2021.

З огляду на вищевикладене, враховуючи норми статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України, суд доходить висновку, що на користь позивача підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача, внаслідок якого сталось порушення прав позивача, сума витрат на правничу допомогу у розмірі 8000,00грн.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "СВІТАНОК-АГРОЗАХІД 3" (33028, м.Рівне, вул.Міцкевича, буд.32, офіс 72; ) до Головного управління ДПС у Рівненській області (33028, місто Рівне, вулиця Відінська, 12; ) - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Рівненській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №2845 від 21.01.2021.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Рівненській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю " СВІТАНОК-АГРОЗАХІД 3" з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника.

Стягнути на користь позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "СВІТАНОК-АГРОЗАХІД 3" (33028, м.Рівне, вул.Міцкевича, буд.32, офіс 72; ) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у Рівненській області (33028, місто Рівне, вулиця Відінська, 12; ) судовий збір в розмірі 4540,00 грн.

Стягнути на користь позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "СВІТАНОК-АГРОЗАХІД 3" (33028, м.Рівне, вул.Міцкевича, буд.32, офіс 72; ) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у Рівненській області (33028, місто Рівне, вулиця Відінська, 12; ) витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 8000 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складений 19 травня 2021 року.

Суддя В.В. Щербаков