Справа № 160/2889/21
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2021-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 квітня 2021 року Справа № 160/2889/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Врони О.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (в письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, -
ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 22.01.2021 року №80к в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника відділу боротьби з незаконною легалізацією іноземців управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУ НП в Дніпропетровській області, майора поліції ОСОБА_1 .
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що наказом від 22.01.2021 року №80к на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани. Позивач вважає оскаржуваний наказ протиправним, оскільки в його діях відсутній склад дисциплінарного правопорушення, а також було порушено процедуру притягнення до дисциплінарної відповідальності. Позивач вважає, що його необґрунтовано без достатніх підстав притягнуто до дисциплінарної відповідальності. В наказі №80к не конкретизовано, коли було вчинено порушення, а саме дата, час, не конкретизовано при яких обставинах. Відповідачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження порушення службової дисципліни. Позивач зазначає, що в його діях був відсутній склад дисциплінарного правопорушення, службову дисципліну він не порушував, на його думку відсутні підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності. Про призначення службового розслідування позивач не був повідомлений, отже відповідачем було порушено порядок притягнення до дисциплінарної відповідальності. В порушення ч.7 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України зміст наказу за результатами проведеного службового розслідування не було оголошено по особовому складу органу поліції. Вказані порушення проведення службового розслідування та притягнення до дисциплінарної відповідальності стали підставою для звернення до суду з цим позовом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.03.2021 року відкрито провадження у адміністративній справі; справу №160/2889/21 призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).
13.04.2021 року відповідач надав відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що позовні вимоги не визнає, просить у задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції вказує на те, що обставинами справи та матеріалами службового розслідування підтверджується наявність в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку, що виразилось у невиконанні наказів керівництва ГУНП, а також невжиття усіх вичерпних організаційних та практичних заходів, спрямованих на виявлення та протидію кримінальним правопорушенням, передбаченим ст. 332 КК України. Дисциплінарним статутом Національної поліції та Порядком проведення службових розслідувань не передбачено обов`язкового доведення до відома поліцейського наказу про призначення службового розслідування саме під підпис. Позивача було ознайомлено під підпис з оскаржуваним наказом у межах строку, встановленого ст. 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції.
Згідно з ч.ч. 3, 4 ст.262 КАС України підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянином України, що підтверджується паспортом серії НОМЕР_1 .
Відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 07.11.2015 року №1 о/с призначено з 07.11.2015 року ОСОБА_1 (М-218887), який мав спеціальне звання майора міліції, начальником сектору управління (протидії торгівлі людьми) кримінальної поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, присвоївши йому спеціальне звання майор поліції.
Відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 09.12.2016 року №352 о/с переміщено ОСОБА_1 на посаду начальника відділу боротьби з незаконною легалізацією іноземців управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП, звільнивши з посади начальника сектору управління (протидії торгівлі людьми) кримінальної поліції ГУНП, присвоївши спеціальний жетон (0049623).
Наказом ГУНП від 22.01.2021 року №80 к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських УБЗПТЛ ГУНП до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.
Підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 став висновок службового розслідування від 22.01.2021 за фактами неналежного виконання службових обов`язків окремими поліцейськими УБЗГПЛ ГУНП, у частині виявлення та протидії кримінальним правопорушенням, передбаченими ст.303 та ст.332 КК України на території Дніпропетровської області.
Проведеним службовим розслідуванням було встановлено, що керівництвом ГУНП 06.11.2020 проведено нараду, за результатами наради, заступником начальника ГУНП полковником поліції ОСОБА_2 визнано стан організації та результати роботи УБЗПТЛ ГУНП щодо протидії злочинам за ст. 301, 302 та 303 КК України таким, що потребує покращення, стан організації та результати роботи Управління щодо протидії злочинам за ст. 332 КК України незадовільним, у тому числі стан виконання заходів та усунення недоліків визначених у протоколі наради керівництва УБЗПТЛ ГУНП від 17.08.2020 року № 5839/103/03-2020, під час якого заслуховувалися питання про недоліки щодо виявлення та реєстрації у липні поточного року злочинів, передбачених ст. 303 та 332 КК України у цілому також визнано таким, що потребує покращення.
За результатами наради заступником начальника ГУНГІ полковником поліції ОСОБА_2 було визначено, що стан організації та результати роботи УБЗПТЛ ГУНП щодо протидії злочинам, передбачених ст. 303 КК України потребує покращення, а стан організації та результати роботи Управління щодо протидії злочинам, передбаченим ст. 332 КК України незадовільним та з метою покращення роботи за даними напрямками віддано конкретні накази з відповідними строками їх виконання.
Начальнику відділу боротьби з незаконною легалізацією іноземців УБЗПТЛ ГУНП майору поліції ОСОБА_1 віддано декілька наказів, а саме:
- ужити заходів щодо виявлення каналів нелегальної міграції, осіб які сприяють перебуванню нелегальних мігрантів на території України, надають їм житло та автотранспорт, можливість нелегального працевлаштування.
Також майор поліції ОСОБА_1 призначався відповідальним за виконання відповідних заходів та контроль їх виконання іншими працівниками УБЗПТЛ ГУНП, а саме:
- посилення контролю спільно з територіальними відділами ГУ ДМС України в Дніпропетровській області за перебуванням на території України іноземних громадян та здійснення перевірки осіб, які їх приймають, перевірку мети і правових підстав їх перебування на території України та у разі виявлення порушень у сфері незаконної міграції, вжиття заходів щодо їх усунення згідно чинного законодавства;
- у разі встановлення фактів порушення іноземними громадянами та особами без громадянства, законодавства України про їх правовий статус, надсилати до територіальних підрозділів ГУ ДМС України в Дніпропетровській області обґрунтовані звернення про скорочення строку тимчасового перебування на території України або прийняття рішення про примусове повернення за межі України, із застосуванням заборони щодо подальшого в`їзду в Україну іноземців та осіб без громадянства строком на три роки;
- організацію та здійснення перевірки речових та продовольчих ринків, торгівельних майданчиків, аеропортів, вокзалів та прилеглих до них територій, місць тимчасового проживання та перебування іноземців, гуртожитків, готелів, у тому числі, місць навчання та проживання студентів-іноземців в навчальних, грально-розважальних закладах, інших можливих місць перебування іноземців, осіб без громадянства з метою виявлення іноземців та осіб без громадянства, які вчиняють правопорушення, незаконно перебувають на території України;
- перевірку іноземців, яких протягом 2018-2019 років притягували до адміністративної відповідальності, за допомогою інформаційної підсистеми «АРКАН» з метою встановлення законності їх перебування на території України та у разі відсутності відомостей по перетинання державного кордону спільно з територіальними підрозділами ГУ ДМС здійснити відпрацювання місць можливого проживання таких громадян. При виявленні порушень законодавства у міграційній сфері направляти до територіальних підрозділів ГУ ДМС обґрунтовані звернення про примусове повернення іноземців та осіб без громадянства в країну походження;
- надсилання запитів до вищих навчальних закладів, які розташовані на території оперативного обслуговування щодо отримання інформації відносно відрахованих іноземних студентів, з метою встановлення фактів незаконного перебування на території Дніпропетровської області. Також, у даних запитах зазначити про необхідність надання інформації відносно фірм, які здійснювали запрошення на навчання та займалися виготовленням відповідних документів;
- перевірку за допомогою інформаційної підсистеми «АРКАН» іноземних студентів, яких відрахували з вищих навчальних закладів та у разі відсутності відомостей по перетинання останніми державного кордону спільно з територіальними ДМС здійснити відпрацювання можливих місць мешкання таких осіб. При виявленні порушень законодавства у міграційній сфері направляти до територіальних підрозділів ГУ ДМС обґрунтовані звернення про примусове повернення іноземців та осіб без громадянства в країну походження;
- надання до розташованих на території оперативного обслуговування відділів ДРАЦ запити, з метою отримання інформації щодо іноземних громадян, які у період 2018-2019 років одружувалися на громадянках України.
Також, майор поліції ОСОБА_1 до 31.08.2020 призначався відповідальним за відпрацювання та систематизацію отриманої інформації з вищих навчальних закладів та ДРАЦ, розташованих на території Дніпропетровської області. Формування до 31.08.2020 року списку відрахованих іноземців з вищих навчальних закладів з подальшим їх відпрацюванням та щотижневою доповіддю керівництву Управління, про що було зазначено у відповідному протоколі від 17.08.2020 року №5839/103/03-2020.
Відповідно до статистичних відомостей щодо оперативно-службової діяльності УБЗПТЛ ГУНП за 2020 рік, Управління здійснює супроводження лише одного кримінального провадження, внесеного до єдиного реєстру досудових розслідувань 19.03.2020, за ознаками складу злочину передбаченого ч. 2 ст. 332 КК України. Проте майор поліції ОСОБА_3 по теперішній час не вжив усіх вичерпних організаційних заходів, як начальник відділу боротьби з незаконною легалізацією іноземців УБЗПТЛ ГУНП, спрямованих на вручення повідомлення про підозру фігуранту по кримінальному провадженні та направлення його до суду, що у ніякій мірі не є позитивним показником покращення стану організації та результати роботи Управління щодо протидії злочинам, передбачених ст. 332 КК України.
Згідно п. 1, 2 розділу завдань та обов`язків посадових інструкцій майора поліції ОСОБА_4 , останній:
- організовує роботу відділу, забезпечує якісне та ефективне виконання покладених на нього завдань і функцій. Несе персональну відповідальність за його діяльність;
- розподіляє функції, обов`язки між працівниками відділу, надає працівникам відділу конкретні доручення, контролює виконання поставлених завдань.
Службовим розслідуванням встановлено, що обставинами справи, та матеріалами службового розслідування, підтверджується наявність в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку - недотримання вимог пункту 2 частини 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 4 частини 3 статті 1, пункту 1, 2 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, протоколу наради від 17.08.2020 № 5839/103/03-2020, що виразилось у невиконанні наказів керівництва ГУНП, а також невжиття усіх вичерпних організаційних та практичних заходів спрямованих на виявлення та протидію кримінальним правопорушенням, передбачених сг. 332 КК України.
Не погоджуючись з прийнятим наказом, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 р. №580 (далі-Закон №580), Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Згідно з ч. 1 ст. 12 Закону №580, поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського.
Відповідно до ч. 1. ст. 17 Закону №580, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Згідно з п. 1 ч. 1, ч. 2 ст. 18 Закону №580, поліцейський, поміж іншого, зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського. Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.
Частиною 1 ст. 19 Закону №580 передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть, зокрема, дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Законом України "Про Дисциплінарний статут" затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України, відповідно до статті 11 якого за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Відповідно до ч. 1-3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Статтею 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Згідно зі ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
За змістом ч. 1-3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
За змістом ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до ч. 4 ст. 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Також, ст.18 Дисциплінарного Статуту передбачено забезпечення поліцейському права на захист, зокрема під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Зокрема, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:
1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;
3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;
4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
5) користуватися правничою допомогою.
Частиною 3 статті 18 Дисциплінарного Статуту передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
Згідно ч. 1, 3, 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
З проведеного службового розслідування, судом встановлене, що воно було проведено односторонньо, без врахування та надання правової оцінки поясненням позивача стосовно об`єктивних причин неможливості своєчасного виконання покладених на нього обов`язків наказами, відданими на нараді, заступником начальника ГУНП полковником поліції ОСОБА_2 (протокол № 5839/103/03-2020 від 17.08.2020).
Відповідно до ч.1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з ч.2 ст. 72 КАС України ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Проаналізувавши висновок про результати проведення службового розслідування від 22.01.2021 року, судом встановлено, що під час проведення службового розслідування було опитано двох осіб: начальника відділу боротьби з незаконною легалізацією іноземців УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та заступника начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП капітана поліції ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
З показань заступника начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП капітана поліції ОСОБА_5 встановлено, що на посаду заступника начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП його призначено відповідно до наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 30.09.2020 року № 265 о/с та відповідно до виконання своїх посадових обов`язків на вищевказаній посаді він приступив з 30.09.2020 року. До цього часу вказану посаду займав капітан поліції ОСОБА_6 . Пріоритетними напрямками роботи відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми є документування, кримінальних правопорушень передбачених ст. 303 КК України, а також оперативне супроводження відповідних матеріалів досудового розслідування. Різниця, яка склалась стосовно задокументованих у першому півріччі 2020 року кримінальних правопорушень викликана декількома чинниками, серед яких введення карантинних обмежень на території Дніпропетровської області, що вплинуло на соціально-економічну ситуацію у регіоні, тривалі відрядження працівників відділ) до інших регіонів України. На теперішній час співробітниками відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі ведеться активна робота щодо документування кримінальних правопорушень, передбачених ст. 303 КК України. З серпня 2020 року, за матеріалами відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі, зареєстровано 6 кримінальних проваджень за ст. 303 КК України, за 4 з яких особам повідомлено про підозру та направлено матеріали до суду. Також, у рамках оперативного супроводження матеріалів кримінальних проваджень, за ст. 303 КК України з метою документування осіб, які вчиняють зазначені кримінальні правопорушення, проводяться комплекс негласних слідчих (розшукові) дій. Два матеріали мають ознаки ОТ, реалізація яких планується у І кварталі 2021 року.
З показань начальника відділу боротьби з незаконною легалізацією іноземців УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_1 встановлено, що згідно штатного розкладу, відділ боротьби з незаконною легалізацією іноземців складає 6 посад, а саме начальник відділу та 5 посад оперуповноважених, фактично закріплено та здійснює зазначений напрямок роботи 3 працівника, інші займаються за напрямком документування злочинів, пов`язаних з торгівлею людьми та у сфері суспільної моралі.
За 10 місяців поточного року його відділом задокументовано 22 кримінальних правопорушення, за ст. 358 КК України (підроблення документів, печаток, штампів та бланків, збут чи використання) з них по 17 провадженнях повідомлено про підозру та надіслано до суду з обвинувальним актом. Також, зареєстровано 5 кримінальних правопорушень, за ст. 190 КК України (шахрайство), з них по 4 провадженнях повідомлено про підозру та 3 надіслано до суду з обвинувальним актом.
Працівниками відділу боротьби з незаконною легалізацією іноземців задокументовані кримінальні правопорушення, скоєні групою осіб, за 5 фактами незаконного переправлення осіб через державний кордон України (ст. 332 КК України), з метою встановлення усіх обставин скоєння злочину та складу усього злочинного ланцюга здійснено комплекс гласних та негласних слідчих (розшукових) дій, виконані своєчасно та у повному обсязі доручення слідчого у порядку ст. 40 КПК України. За результатами звітного періоду (10 місяців поточного року) у рамках оперативного супроводження кримінального провадження здійснити реалізацію не виявилось можливим, тому що фігурант призупинив свою злочинну діяльність, у зв`язку з тим, що іноземці які мають на меті потрапити на територію України та фіктивно одружитись з подальшою легалізацією не можуть перетнути повітряні кордони, які закриті під час пандемії Covid-19.
У зв`язку з вищевикладеним, реалізацію вручення повідомлення про підозру фігуранту та направлення кримінального провадження до суду було перенесено на грудень місяць. Так, 22.12.2020 року працівниками УБЗПТЛ спільно зі слідчим Соборного ДВП та ППОП ГУНП здійснили реалізацію запланованих заходів, а саме проведено 3 санкціонованих обшуки, вилучені речові докази, вживаються заходи щодо вручення повідомлення про підозру.
Відповідно до статистичних даних регіональної бази «АРМОР» у період з 2012 до теперішнього часу на території області до ЄРДР, внесені відомості щодо 12 кримінальних правопорушень, за ст. 332 КК України, жодного провадження не надіслано до суду, у рамках проваджень прийняті рішення про закриття за відсутністю складу злочину та по одному фігуранта оголошено у розшук. Зазначені ситуації складаються у зв`язку з відсутністю на території області прикордонної лінії та пунктів перетину кордону.
Також ОСОБА_1 пояснено, що відділом боротьби з незаконної легалізацією іноземців здійснюється документування кримінального правопорушення, пов`язаного з торгівлею людьми (ст. 149 КК України), жодної інформації щодо готування, скоєння кримінальних правопорушень у сфері нелегальної міграції, як окремими особами так і групами, у т.ч. незаконного переправлення через державний кордон України з інших відділів УБЗПТЛ, а також територіальних підрозділів поліції області не надходило. Зазначений напрямок роботи здійснює лише 4 працівники УБЗПТЛ.
Установлені строки щодо виконання зазначених заходів не були реалістичні, враховуючи те, що відкрито провадження у квітні 2020 року, досудове розслідування зазначеного кримінального правопорушення потребує тривалого часу, усі доручення слідчого виконувалися у повному обсязі та своєчасно, також строки проведення обшуку, з подальшою вдалою реалізацією (вручення повідомлення про підозру та направлення до суду з обвинувальним актом) залежало не тільки від мене особисто, так і від слідчого та прокуратури (підготовка клопотання, отримання ухвали). Станом на теперішній час обшуки проведені, фігурант у порядку ст. 208 КПК України не був затриманий, станом на теперішній час
Також, позивачем зазначено, що вручення повідомлення про підозру здійснюється слідчим та узгоджується з процесуальним керівником прокуратури. Підпорядкованими працівниками Управління та ОСОБА_1 особисто вживаються заходи щодо встановлення місця перебування фігуранта. У зв`язку з вищевикладеним, вважає, що ним особисто ужито повний комплекс заходів у рамках досудового розслідування.
Відповідно до поставлених завдань, підпункт 8 пункту 4 розділу 2 на нараді від 17.08.2020 року №5839/103/02-2020 позивача призначено лише відповідальним за виконання п.п. 1,2,3,4,5,6,7, а виконання покладене, як на ОСОБА_1 , так і на старших оперуповноважених в ОВС УБЗПТЛ ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . Позивачем повідомлено, що зазначені заходи здійснюються на постійній основі та відповідно до наказу ГУНП від 03.08.2020 року № 1297 «Про зональне закріплення працівників УБЗПТЛ за оперативними зонами обслуговування на території Дніпропетровської області», у т.ч. зазначеними працівниками. Також, відповідно до посадових інструкції та штатного розкладу зазначені працівники не є у прямому підпорядкуванні позивача, та відповідно до вимог керівництва Управління, він особисто не може надавати письмові, усні вказівки (у т.ч. додаткові) іншим працівникам Управління та контролювати їх виконання, як часткове виконання та і у повному обсязі.
Станом на теперішній час ОСОБА_10 призначений на посаду старшого оперуповноваженого в ОВС відділу боротьби з незаконною легалізацією іноземців, але відповідно до усної вказівки керівництва підпорядкується підполковнику поліції ОСОБА_11 .
Якщо звітувати щодо виконання зазначених заходів безпосередньо ОСОБА_1 та підпорядкованими працівниками, з метою виявлення нелегальних мігрантів, зокрема іноземних студентів, які під виглядом навчання прибувають до України зроблені відповідні запити щодо зарахованих іноземців до вищих навчальних закладів на території Дніпропетровської області, у термін на 2019-2020 навчальний рік та інші відомості, які мають оперативний інтерес (вих. № 4/4-1579, 4/4-1582, 44/-1584, 4/4-1585, 4/4-1586, 4/4-1587, 4/4-1589, 4/4-1590, 1688, 4/4-1689, копії зазначених запитів додаються до матеріалів службового розслідування). Уся отримана інформація перевіряється, аналізується та вживаються заходи відповідно чинного законодавства. Також, повідомлено, що зазначені запити надсилаються кожного навчального року, починаючи з 2014 року.
Відповідно до своїх посадових інструкції позивач особисто та особовий склад відділу знаходиться у прямому підпорядкуванні начальника УБЗПТЛ полковника поліції ОСОБА_12 .
Судом встановлено, що висновок службового розслідування від 22.01.2021 року не містить жодних пояснень, обґрунтувань або спростувань наведеної позивачем та заступником начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП капітана поліції ОСОБА_5 позиції, їх доводів та об`єктивних причин невиконання тих чи інших пунктів наказів, викладених на нараді заступником начальника ГУНП полковником поліції ОСОБА_2 (протокол № 5839/103/03-2020 від 17.08.2020).
Одразу після пояснень начальника відділу боротьби з незаконною легалізацією іноземців УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та заступника начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП капітана поліції ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , членами комісії викладено висновок про те, що негативний стан організації та результати роботи УБЗПТЛ ГУНП у частині виявлення та протидії кримінальним правопорушенням, передбаченими ст. 303 та 332 КК України, виник у зв`язку з неякісним виконанням своїх посадових інструкцій начальником відділу боротьби з незаконною легалізацією іноземців УБЗПТЛ ГУНП майором поліції ОСОБА_13 та заступником начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП капітаном поліції ОСОБА_14 .
Проте, членами комісії не надано жодних пояснень на спростування тверджень начальника відділу боротьби з незаконною легалізацією іноземців УБЗПТЛ ГУНП майора поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та заступника начальника відділу боротьби зі злочинами у сфері суспільної моралі УБЗПТЛ ГУНП капітана поліції ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Вказані твердження взагалі не були враховані при прийнятті рішення, у висновку вони зазначені як такі, що були надані, без спростування або підтвердження викладених фактів, в тому числі ОСОБА_1 .
Також, членами комісії не були враховані позитивні результати роботи ОСОБА_1 , та не здійснено аналіз позитивних та негативних показників його роботи з метою вирішення питання щодо доцільності накладення самого обраного членами комісії виду дисциплінарного стягнення.
Формулювання національного законодавства повинно бути достатньо передбачуваним, щоб дати особам адекватну вказівку щодо обставин та умов, за яких державні органи мають право вдатися до заходів, що вплинуть на їхні конвенційні права (див. рішення Європейського Суду з прав людини від 24.04.2008 у справі «C. G. та інші проти Болгарії», заява № 1365/07, п. 39).
У рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» Європейським Судом з прав людини наголошено, що «... Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09.12.1994). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland) від 01.07.2003). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland) від 27.09.2001)».
Суд також звертає увагу, що у частині судового контролю за дискреційними адміністративними актами Європейським Судом з прав людини висловлено правову позицію, згідно з якою, за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (рішення у справі «Дружстевні заложна пріа та інші проти Чеської Республіки» від 31.07.2008, рішення у справі «Брайєн проти Об`єднаного Королівства» від 22.11.1995, рішення у справі «Сігма радіо телевіжн лтд проти Кіпру» від 21.07.2011 року, рішення у справі «Путтер проти Болгарії» від 02.12.2010).
Відтак, належна мотивація рішення (як форма зовнішнього вираження дискреційних повноважень) дає можливість перевірити, як саме (за якими ознаками) відбувалось службове розслідування і чи була дотримана процедура його прийняття. Її обсяг і ступінь залежить від конкретних обставин, які були предметом обговорення, але у будь-якому випадку має показувати, приміром, що доводи/пояснення особи, щодо якої проводиться службове розслідування, взято до уваги і, що важливо, давати розуміння чому і чим керувалася комісія, коли проводила службове розслідування, тобто які мотиви ухваленого рішення.
Відповідачем не надано доказів, які вважаються встановленими та мали вирішальне значення для його прийняття, достовірність даних, які були взяті членами комісії, які проводили службове розслідування до уваги, а зміст оскаржуваного рішення фактично є констатацією сумніву у якісній роботі ОСОБА_1 на підставі суб`єктивної думки членів Комісії, без наведеного належного обґрунтування такого висновку, що суперечить нормам чинного законодавства.
При прийнятті рішення, суд враховує, що в матеріалах справи міститься рапорт заступника начальника відділу правового забезпечення на ім`я начальника ГУНП в Дніпропетровській області від 20.01.2021 року, в якому міститься правовий висновок щодо проведеного службового розслідування.
Так, вказаним рапортом повідомляється про те, що висновки щодо наявності дисциплінарних проступків у діях (бездіяльності) поліцейських, яких пропонується притягти до дисциплінарної відповідальності з відповідною юридичною кваліфікацією з посиланням на положення закону, документами та матеріалами, що підтверджують факт вчинення дисциплінарного проступку не підтверджені, вина поліцейських за результатами проведеного службового розслідування не встановлена.
При проведенні службового розслідування дисциплінарною комісією, визначеною наказом ГУНП від 26.11.2020 року №2088 було порушено вимоги ст. 14.15,19 Дисциплінарного статуту Національної поліції та п. 1,4, 14 Розділу V, VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України в частині належного оформлення матеріалів службового розслідування, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення порушень, установлення причин та умов вчинення дисциплінарних проступків, вини та не дотримано вимог ч.8 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду дисциплінарних стягнень, які підлягають застосуванню не враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, тощо.
Отже, відділом правового забезпечення ГУНП в Дніпропетровській області було підтверджено суб`єктивність проведеного службового розслідування, недоведеність вини позивача та всіх обставин, які досліджувались під час проведення службового розслідування.
Проте, вказаний рапорт та висновки відділу правового забезпечення ГУНП в Дніпропетровській області не були враховані при прийнятті оскаржуваного наказу від 22.01.2021 року №80к в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника відділу боротьби з незаконною легалізацією іноземців управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУ НП в Дніпропетровській області, майора поліції ОСОБА_1 .
За таких обставин, суд приходить до висновку, що оскаржуваний наказ прийнятий передчасно, на підставі суб`єктивної думки членів комісії, якими не досліджено об`єктивно всі обставини, що встановлювались під службового розслідування, не надано жодної правової оцінки доводам та фактам, зазначеними опитуваними особами, без врахування рапорту заступника начальника відділу правового забезпечення на ім`я начальника ГУНП в Дніпропетровській області від 20.01.2021 року про порушення процедури проведення службового розслідування.
Відтак, оскаржуваний наказ від 22.01.2021 року №80к в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника відділу боротьби з незаконною легалізацією іноземців управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУ НП в Дніпропетровській області, майора поліції ОСОБА_1 підлягає скасуванню судом, як протиправний.
Стосовно тверджень позивача про порушення процедури проведення службового розслідування, що виявилось у неознайомлені з наказом про проведення службового розслідування, суд зазначає наступне.
Згідно із п. 1 розділу II Порядку № 893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до п. 4 розділу ІІ Порядку № 893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).
За приписами п. 2 розділу IV Порядку № 893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «;Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень (п. 3 розділу IV Порядку № 893).
Згідно з вимогами п. 1 розділу V Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
У відповідності до п. 4 розділу V Порядку № 893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
З аналізу наведених норм, судом встановлено, що прямої норми, яка б зобов`язувала відповідача ознайомити позивача під підпис з наказом про проведення службового розслідування не має, однак за приписами п. 2 розділу IV Порядку № 893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються.
Судом встановлено, що позивач скористався правом подання пояснень, вказані пояснення були зазначені у висновку службового розслідування від 22.01.2021 року, а тому підстав для визнання прав позивача в цій частині порушеними, не має.
Отже, оскаржуваний наказ не підлягає скасуванню з підстав порушення процедури проведення службового розслідування, що виявилось у неознайомлені з наказом про проведення службового розслідування.
Не оголошення наказу від 22.01.2021 року №80к по особовому складу не може бути самостійною підставою для скасування оскаржуваного наказу, з огляду на те, що судом сам факт його прийняття визнано протиправним.
Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
З урахуванням зазначеного, на підставі наявних у матеріалах справи доказів, виходячи з системного аналізу норм чинного законодавства України, суд вважає, що позовна заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
При задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу адміністративного судочинства України, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа (ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України).
Позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в розмірі 908,00 грн., що документально підтверджується квитанцією №ПН2430181 від 25.02.2021 року.
Отже, оскільки позовну заяву задоволено, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 908,00 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 262, 295, Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 22.01.2021 року №80к в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника відділу боротьби з незаконною легалізацією іноземців управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУ НП в Дніпропетровській області, майора поліції ОСОБА_1 .
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона