Справа № 640/895/21
Суддя: Аверкова В.В.
Дата ухвалення: 2021-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 травня 2021 року м. Київ № 640/895/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Аверкової В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВБК»

до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

від 26 серпня 2020 року № та № ,

УСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ВБК» (далі по тексту - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві (далі по тексту - відповідач) в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення - рішення від 26 серпня 2020 року № та № .

Позивач не погоджується із спірними податковими повідомленнями - рішеннями, зазначає, що висновки про порушення термінів сплати податкових зобов`язань не відповідають дійсним обставинам справи, наголошує на порушення строків винесення податкових повідомлень - рішень та позбавлення права на подання заперечень на висновки акту перевірки.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 січня 2021 року відкрито провадження в адміністративній справі.

08 лютого 2021 року (відповідно до відмітки служби діловодства суду) надійшов відзив на адміністративний позов, відповідно до якого відповідач підтримав висновки акту камеральної перевірки від 25 серпня 2020 року № 27976/26-15-04-11-13.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружним адміністративним судом міста Києва встановлено наступне.

За результатом камеральної перевірки дотримання вимог податкового законодавства в частині своєчасності сплати податку на додану вартість до бюджету ТОВ «ВБК» складено акт від 25 серпня 2020 року № 27976/26-15-04-11-13, за висновками якого встановлено порушення граничних строків сплати узгодженої суми грошового зобов`язання по податку на додану вартість, зокрема:

за податковим повідомленням - рішенням від 26 вересня 2017 року № 22071207 граничний термін сплати - 07 листопада 2017 року, фактично сплачено - 24 листопада 2017 року, кількість днів затримки - 17, сума боргу 1813,00 грн, сума штрафної санкції - 171,30 грн;

за податковим повідомленням - рішенням від 26 вересня 2017 року № 22071207 граничний термін сплати - 07 листопада 2017 року, фактично сплачено - 24 квітня 2018 року, кількість днів затримки - 168, сума боргу 3059,05 грн, сума штрафної санкції - 611,81 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати - 30 листопада 2017 року, фактично сплачено - 24 квітня 2018 року, кількість днів затримки - 145, сума боргу - 1813,00 грн, сума штрафної санкції - 362,60 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № від 16 квітня 2018 року, граничний термін сплати - 30 квітня 2018 року, фактично сплачено - 25 травня 2018 року, кількість днів затримки - 24, сума боргу - 5216,80 грн, сума штрафної санкції - 521,68 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № від 17 травня 2018 року, граничний термін сплати - 30 травня 2018 року, фактично сплачено - 30 серпня 2018 року, кількість днів затримки - 92, сума боргу - 5216,85 грн, сума штрафної санкції - 1043,37 грн;

уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок № від 07 серпня 2020 року, граничний термін сплати - 07 серпня 2020 року, фактично сплачено - 10 серпня 2020 року, кількість днів затримки - 3, сума боргу - 154 946,00 грн, сума штрафної санкції - 15 494,60 грн;

уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок № від 07 серпня 2020 року, граничний термін сплати - 07 серпня 2020 року, фактично сплачено - 20 серпня 2020 року, кількість днів затримки - 13, сума боргу - 639 351,90 грн, сума штрафної санкції - 63 935,19 грн.

26 серпня 2020 року податковим органом прийнято наступні податкові повідомлення - рішення:

№ , яким ТОВ «ВБК» нараховано штраф у розмірі 80 132,77 грн.

№ , яким ТОВ «ВБК» нараховано штраф у розмірі 2017,78 грн.

Не погоджуючись із вказаними рішеннями, позивачем оскаржено в адміністративному порядку, рішенням ДПС України від 09 грудня 2020 року № 34654/6/99-00-06-02 скаргу позивача залишено без задоволення.

В силу вимог частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України) в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Правовідносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно визначення, наведеного у підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Порядок проведення камеральних перевірок врегульований статтею 76 Податкового кодексу України. Така перевірка проводиться посадовими особами податкового органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення перевірки не обов`язкова.

Згідно з пунктом 76.2 цієї ж статті порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Пунктом 86.2 статті 86 Податкового кодексу України передбачено, що за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами податкового органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

При цьому, акт про результати камеральної перевірки може стати підставою для донарахування податкових зобов`язань, про що платнику повідомляють податковим повідомленням - рішенням. Повідомлення-рішення приймається керівником податкового органу (його замісником) протягом 10 робочих днів, наступних за днем вручення платнику податків акта перевірки (пункт 86.8 статті 86 Податкового кодексу України).

Відповідно до пункту 86.7 Податкового кодексу України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Акт перевірки, заперечення до акта перевірки та/або додаткові документи і пояснення, у разі їх подання платником податку у визначеному цим пунктом порядку (далі - матеріали перевірки), розглядаються комісією такого контролюючого органу з питань розгляду заперечень та пояснень до актів перевірок (далі - комісія з питань розгляду заперечень), яка є постійно діючим колегіальним органом контролюючого органу. Склад комісії та порядок її роботи затверджуються наказом керівника контролюючого органу.

Розгляд матеріалів перевірки здійснюється комісією з питань розгляду заперечень контролюючого органу протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень відповідно до цього пункту (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у запереченнях, додаткових документах та поясненнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

У разі отримання від платника податків у визначеному цим пунктом порядку заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень, контролюючий орган зобов`язаний повідомити платника податків про місце і час проведення розгляду матеріалів перевірки. Таке повідомлення надсилається платнику податків протягом двох робочих днів з дня отримання від нього заперечень та/або додаткових документів і пояснень, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду.

Платник податків має право брати участь у процесі розгляду матеріалів перевірки особисто або через свого представника. Безпосередньо під час розгляду матеріалів перевірки платник податку має право надавати письмові та/або усні пояснення з приводу предмета розгляду.

Відсутність платника податку або його представника, повідомленого в передбаченому цією статтею порядку про час і місце розгляду матеріалів перевірки, не є перешкодою для розгляду матеріалів перевірки.

Під час розгляду матеріалів перевірки комісія з питань розгляду заперечень:

встановлює, чи вчинив платник податку, щодо якого було складено акт перевірки, порушення податкового, валютного та/або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи;

розглядає обставини вчинених правопорушень, які відображені в акті перевірки, а також встановлені при розгляді наданих платником податків відповідно до цього пункту письмових пояснень та їх документального підтвердження (зокрема щодо обставин, що стосуються події правопорушення, та вжитих платником податків заходів щодо дотримання правил та норм законодавства, з посиланням на документи та інші фактичні дані, що підтверджують зазначені обставини);

досліджує питання наявності або відсутності обставин, що виключають вину у вчиненні правопорушення (крім правопорушень, відповідальність за які настає незалежно від наявності вини), пом`якшують або звільняють від відповідальності;

досліджує питання щодо необхідності проведення перевірки у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу;

визначає розмір грошових зобов`язань та/або суму зменшення бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, та/або суму зменшення податку на доходи фізичних осіб, задекларованого до повернення з бюджету, зокрема при використанні права на податкову знижку, та/або заниження чи завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, а також необхідність надсилання (вручення) платнику податків відповідного податкового повідомлення-рішення у випадках, передбачених цим Кодексом.

При розгляді матеріалів перевірки контролюючим органом досліджуються всі наявні фактичні дані, що стосуються предмета розгляду, у тому числі документи, надані платником податків або витребувані у нього, письмові та усні пояснення платника податку, інші фактичні дані, що наявні або доступні контролюючому органу.

За результатами розгляду матеріалів перевірки комісія з розгляду заперечень приймає висновок, що є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

У разі встановлення необхідності проведення позапланової документальної перевірки у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, висновок за результатами розгляду матеріалів перевірки приймається комісією з питань розгляду заперечень після проведення такої перевірки з урахуванням її результатів.

У разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, проведеної на підставі підпункту 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу у зв`язку з розглядом наданих у порядку, визначеному цим пунктом, заперечень до акта (довідки) перевірки, або розглядом скарги на прийняте контролюючим органом податкове повідомлення-рішення, вони мають право подати свої заперечення до контролюючого органу, який проводив таку перевірку, протягом п`яти робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Розгляд таких заперечень окремо не здійснюється. Такі заперечення долучаються до матеріалів перевірки або матеріалів щодо розгляду скарги, а наведені в них факти та дані враховуються контролюючим органом при формуванні у передбаченому цим підпунктом порядку висновку за результатами розгляду матеріалів перевірки або під час розгляду скарги на прийняте податкове повідомлення-рішення у порядку, встановленому статтею 56 цього Кодексу.

Податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту.

Контролюючим та іншим державним органам забороняється використовувати акт перевірки як підставу для висновків стосовно взаємовідносин платника податків з його контрагентами, якщо за результатами складання акта перевірки податкове повідомлення-рішення не надіслано (не вручено) платнику податків або воно вважається відкликаним відповідно до підпунктів 60.1.2 та 60.1.4 пункту 60.1 статті 60 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 86.8 статті 86 Податкового кодексу України податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

За наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та додаткових документів і пояснень, зокрема документів, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, поданих у порядку, встановленому цією статтею, податкове повідомлення-рішення приймається в порядку та строки, визначені пунктом 86.7 цієї статті.

З аналізу вищевикладеного вбачається, що за результатом камеральної перевірки складається акт перевірки, який вручається платнику податків із подальшим наданням десятиденного строку з моменту отримання акту перевірки для подання заперечень. За результатом розгляду заперечень, податковим органом приймаються податкові повідомлення - рішення.

В даному випадку матеріали справи свідчать, що акт камеральної перевірки складено 25 серпня 2020 року, отримано позивачем 05 вересня 2020 року (відповідно до копії конверту), натомість спірні податкові повідомлення - рішення прийняті податковим органом 26 серпня 2020 року.

Суд наголошує, що порушення строку прийняття податкового повідомлення - рішення, як результат позбавлення платника податків права на подання заперечень, свідчить про протиправність податкового повідомлення - рішення та є самостійною підставою в даному випадку для скасування податкових повідомлень - рішень від 26 серпня 2020 року № та № .

При цьому, досліджуючи висновки податкового органу про порушення строків сплати податкового зобов`язання, суд зазначає наступне.

В Акті також зазначено в таблиці 1, що порушено строки оплати по Декларації з ПДВ а саме:

Декларація № від 17 листопада 2017 року, на 145 календарних дні, за що нараховано суму штрафної санкції 362,60 грн. Зазначено, що сплата боргу 1 813 грн. відбулась 24.04.20р. Проте, оплата суми зобов`язань за декларацією була здійснена, що підтверджується банківською випискою № 565 від 20 листопада 2017 року на суму 1900 грн.

Декларація № від 16 квітня 2018 року, на 24 календарних дні, за що нараховано суму штрафної санкції 521,68 грн. Зазначено, що сплата боргу 5 216,80 грн. відбулась 24 травня 2020 року, проте оплата суми зобов`язань за декларацією була здійснена, що підтверджується банківською випискою №669 від 26 квітня 2018 року на суму 17 489 грн.

Декларація № від 17 травня 2018 року на 92 календарних дні, за що нараховано суму штрафної санкції 1043,37 грн. Зазначено, що сплата боргу 5216,85 грн. відбулась 10 серпня 2020 року. Проте, оплата суми зобов`язань за декларацією була здійснена, що підтверджується банківською випискою №691 від 15 травня 2018 року на суму 8 000 грн.

Оплата Позивачем здійснювалась відповідно до визначених зобов`язань згідно відповідних декларацій, копії яких додано до матеріалів справи.

Тобто, зазначені порушення не мали місця, оскільки оплата була проведена у належні строки відповідно до сум податкових зобов`язань визначених у податкових деклараціях (копії декларацій додані до матеріалів справи).

В акті також зазначено в таблиці І, що порушено строки оплати згідно податкового повідомлення-рішення № 22071207 від 26 вересня 2017 року. В Акті зазначено, що згідно даної ППР , позивач повинен був здійснити оплату у сумі 1813 грн. до 07 листопада 2017 року, але здійснив 24 листопада 2017 року, і у зв`язку із цим позивачу нараховано суму штрафної санкції 181,30 грн., а також зазначено, що згідно даного податкового повідомлення-рішення позивач мав здійснити оплату у сумі 3059,05 грн, але здійснив її 24 квітня 2018 року, і у зв`язку із цим позивачу також нараховано суму штрафної санкції 611.81 грн.

Проте, позивач зазначає, що заборгованість за вказаним податковим повідомленням - рішенням відсутня. Ніякої оплати 24 листопада 2017 року на суму 1813 грн. та 24 квітня 2018 року на суму 3059,05 грн. згідно такого податкового повідомлення-рішення №22071207 від 26 вересня 2017 року платник податків не здійснював. Заборгованість за податковими повідомленнями-рішеннями у позивача була відсутня.

А тому, відповідачем було порушено п.57.3 ст.57 Податкового кодексу України, оскільки у позивача була відсутня заборгованість по сплаті за податковим повідомленням-рішенням.

Суд зазначає, що податковим органом не додано до матеріалів справи доказів на спростування вищезазначених доводів позивача та не надано доказів на підтвердження висновків акту камеральної перевірки в частині порушення строків оплати згідно податкового повідомлення-рішення №22071207 від 26 вересня 2017 року. Відтак, суд приймає доводи позивача.

Згідно п.57.3. ст.57 Податкового кодексу України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 робочих днів, наступних за днем такого узгодження.

Щодо порушень строків оплати за уточнюючим розрахунком до декларації за червень.

В Акті також зазначено в таблиці 1, що порушено строки оплати по уточнюючому розрахунку № від 07 серпня 2020 року за червень 2020 року, а саме на думку контролюючого органу прострочено на 3 календарних днів оплату суми 154 946 грн., а також прострочено на 13 календарних днів оплату суми 639 351,90 грн., які мали бути здійснені до 07 серпня 2020 року, за що нараховано суми штрафних санкцій 15 494,60 грн. та 63 935,19 грн. відповідно.

Штрафну санкцію у сумі 24 977 грн. у зв`язку із виправленням помилки , через що був поданий уточнюючий розрахунок № від 07 серпня 2020 року до податкової декларації з ПДВ за червень № від 20 липня 2020 року. Позивач сплатив самостійно, про що свідчить оплата здійснена 07 серпня 2020 року на суму 24 977 грн., що підтверджує банківська виписка № 548 від 07 серпня 2020 року на суму 24 977 грн.

Позивач наголошує, що контролюючий орган не врахував дані зазначені у податковій декларації № від 07 серпня 2020 року за липень місяць, яка була подана у той самий день коли і уточнюючий розрахунок, адже в даній декларації відображено зменшення суми податкового боргу з ПДВ 832 555 грн.

Вищенаведене в сукупності свідчить про недоведеність в даному провадженні порушення позивачем строків сплати за уточнюючим розрахунком до декларації за червень, та враховуючи встановлені судом обставини справи, про необґрунтованість та безпідставність винесення податкових повідомлень - рішень від 26 серпня 2020 року № та № .

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, зокрема чи прийняті вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем не доведено правомірність оскаржуваних податкових повідомлень - рішень з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ВБК» задовольнити.

2. Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення - рішення Головного управління Державної податкової служби у місті Києві від 26 серпня 2020 року № та № .

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ВБК» (79008, м. Львів, вул. Шевська, 8, ) понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270,00 грн (дві тисячі двісті сімдесят) гривень за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ).

Згідно з частиною першою статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.В. Аверкова