Справа № 520/544/21
Суддя: Панов М.М.
Дата ухвалення: 2021-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 травня 2021 р. № 520/544/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панова М.М., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Чугуївської міської ради Харківської області, Чугуївської міської ради Харківської області в особі лічильної комісії, Чугуївського міського голови Мінаєвої Галини Миколаївни, третя особа - Депутат Чугуївської міської ради Харківської області ОСОБА_2 про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд визнати дії Чугуївського міського голови щодо включення для повторного голосування 15.12.2020 кандидатури ОСОБА_2 на посаду секретаря Чугуївської міської ради та не надання можливості депутатам Чугуївської міської ради подати свою кандидатуру на посаду секретаря Чугуївської міської ради - незаконним і протиправним; визнати дії лічильної комісії Чугуївської міської ради Харківської області щодо процедури обрання секретарем Чугуївської міської ради ОСОБА_2 незаконними; визнати протиправним та скасувати рішення Чугуївської міської ради Харківської області «Про обрання секретаря міської ради» №2-Л/ІІІ від 15.12.2020.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що дії відповідачів є протиправними та такими, що суперечать нормам законодавства, яке регулює спірні правовідносини.

Ухвалою суду від 17.03.2021 відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Представниками відповідачів та третьою особою до суду надано відзиви на позов, в яких зазначено, що дії відповідачів є правомірними, та відповідають вимогам чинного законодавства. В задоволенні адміністративного позову просять відмовити.

Оцінивши повідомлені сторонами обставини, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 15.12.2020 була проведена перша сесія Чугуївської міської ради Харківської області. Чугуївським міським головою було внесено пропозицію щодо кандидатури секретаря ради ОСОБА_2 .

Протоколом №2 засідання лічильної комісії по виборах секретаря Чугуївської міської ради VIII скликання від 15.12.2020 було обрано секретарем ОСОБА_2 .

Позивач вважаючи даний протокол та дії міського голови протиправними, звернувся до суду з даним позовом.

У позовній заяві позивачем зазначено, що міський голова не могла брати участь у голосуванні за кандидатуру секретаря ради, оскільки вона не є депутатом.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 50 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" секретар ради обирається радою з числа її депутатів на строк повноважень ради за пропозицією відповідного сільського, селищного, міського голови.

У вказаній статті йде мова про те, що секретар обирається з-поміж депутатів (є депутатом), а не з інших осіб.

Відповідно ч. 5 ст. 12 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" на сільських, селищних, міських голів поширюються повноваження та гарантії депутатів рад, передбачені законом про статус депутатів рад, якщо інше не встановлено законом.

Положеннями ч. 2 ст. 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Тобто, міський голова має право голосувати за кандидатуру секретаря міської ради та його дії є правомірними.

Також, у п.п. 13, 14 ст. 32 Регламенту Чугуївської міської ради Харківської області VII скликання, затвердженого рішенням її сесії Чугуївської міської ради VII скликання №12-VII від 25.12.2015, на які посилається позивач, йде мова про посадових осіб ради та її виконавчих органів, які затверджуються міською радою, а не обираються.

Так відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання щодо обрання на посаду та звільнення з посади секретаря ради у порядку, передбаченому цим Законом.

Отже, у питанні обрання секретаря відповідної ради існує спеціальний рядок, який передбачає внесення таких питань на розгляд сесії та прийняття відповідного колегіального рішення шляхом таємного голосування.

Радою, зокрема, може затверджуватися персональний склад виконавчого комітету, в т.ч. староста, керуючий справами, заступник міського голови.

За приписами ст. 3 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" посадами в органах місцевого самоврядування є: виборні посади, на які особи обираються на місцевих виборах; виборні посади, на які особи обираються або затверджуються відповідною радою; посади, на які особи призначаються сільським, селищним, міським головою, головою районної, районної у місті, обласної ради на конкурсній основі чи за іншою процедурою, передбаченою законодавством України.

Також, посилання позивача на ст. 33 Регламенту Чугуївської міської ради VII скликання, затвердженого рішенням II сесії Чугуївської міської ради від 25.12.2015 №12-VІІ щодо того, що прийняття рішення про повторне голосування повинно прийматися Чугуївською міською радою, є безпідставним, оскільки Протокол №2 лічильної комісії (додаток 1), в якому нею було вирішено провести повторне голосування, міським головою було поставлено на голосування, який був затверджений Чугуївською міською радою. Тобто, самими депутатами було проголосовано за рішення провести повторне голосування шляхом затвердження Протоколу №2 лічильної комісії. Порушення ст. 33 Регламенту відсутнє.

Щодо твердження позивача, проте, що йому не зрозуміло, хто обрав лічильну комісію, суд зазначає, що лічильна комісія обиралася депутатами Чугуївської міської ради VIII скликання 15.12.2020 під час першої сесії Чугуївської міської ради в рамках питання про обрання секретаря Чугуївської міської ради, в якому позивач також брав участь, що підтверджується копією витягу з протоколу І сесії Чугуївської міської ради VII скликання, який наявний в матеріалах справи.

Так, до складу лічильної комісії було обрано по одному представнику від кожної політичної партії (обрано 6 членів комісії). І. Краснопольський скористався своїми правами як депутат, які передбачені ч. 2 ст. 49 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" (депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів) та п. 4 ч. 2 ст. 19 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад" (депутат місцевої ради має право вносити пропозиції і зауваження до порядку денного засідань ради та її органів, порядку розгляду обговорюваних питань та їх суті), та вніс пропозицію щодо складу лічильної комісії.

Відповідно до протоколу І сесії Чугуївської міської ради № 1 від 15.12.2020 пропозицій або зауважень з боку як позивача, так і інших депутатів щодо складу лічильної комісії не надходило. 33 депутати проголосували «за» пропонований склад лічильної комісії, 1 депутат «утримався».

Щодо тверджень позивача про те, що Протокол №2 підписаний лічильною комісією, не має даних про кількість присутніх депутатів міської ради та міського голови, є безпідставним, оскільки в ньому (них) наявна така інформація.

Щодо твердження позивача про те, що даних про опечатування скриньки для таємного голосування немає, не відповідає дійсності, оскільки про те, що скринька опечатувалася, є підтвердження в протоколі №1 сесії Чугуївської міської ради №1 від 15.12.2020.

Також, відповідачем у відзиві на позовну заяву повідомлено, що кожному депутату, який виявив бажання брати участь у голосуванні, в т.ч. і міському голові, було видано під підпис по одному бюлетеню для голосування. Бюлетені інших депутатів, які не брали участі у голосуванні (у зв`язку із відмовою від голосування та відсутністю депутата), були прилюдно «погашені» шляхом відрізання кута бланку бюлетеня та не використовувалися під час голосування, про що є інформація в протоколі №1 сесії Чугуївської міської ради №1 від 15.12.2020. Також у бланку про отримання бюлетеня, де ставили підпис депутати, перед кожним голосуванням комісією робилась помітка про те, що депутат відмовився отримувати бюлетень, що підтверджується копіям списків, які наявні в матеріалах справи. Всі бюлетені зберігаються разом з протоколами лічильної комісії в організаційному відділі Чугуївської міської ради.

Також відповідачем зазначено, що процедура голосування була доведена до відома депутатів головою лічильної комісії перед початком голосування.

Щодо твердження позивача про те, що міський голова повторно виніс на голосування питання щодо обрання секретаря ради, відповідачем у відзиві на позовну заяву повідомлено наступне.

Так, міським головою було винесено на затвердження протокол №2 лічильної комісії, де у резолютивній частині вказано: «Провести повторне голосування», за який депутати проголосували «за». Тобто, міським головою повторно не пропонувалась кандидатура секретаря міської ради, а самими депутатами було підтримано рішення комісії провести повторне голосування за ту же кандидатуру. Лічильною комісією було прийнято рішення «провести повторне голосування», оскільки у членів лічильної комісії розділилась думка з приводу 2 бюлетенів. Три члени комісії вважали їх дійсними, а тому два голоси вважали за необхідне зарахувати на користь кандидатури на посаду секретаря міської ради, а інші три члени комісії вважали ці бюлетені недійсними.

Щодо зазначення позивачем про неповідомлення депутатом ОСОБА_2 про конфлікт інтересів, суд зазначає наступне.

За положеннями Закону України "Про запобігання корупції" потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень

Відповідно до ч. 1 ст. 35 Закону України "Про запобігання корупції" правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів, суддів Конституційного Суду України, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

Таким законом є Закон України "Про місцеве самоврядування в Україні" і відповідно до ч. 1 ст. 59-1 цього Закону (в редакції, що діяла під час спірних правовідносин), сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

До того ж 27.10.2020 Конституційним Судом України рішенням №13-р/2020 у справі №1-24/2020(393/20) статтю 35 Закону України "Про запобігання корупції" було визнано неконституційною.

Частиною 2 статті 152 Конституції України передбачено, що закони, інші акти або їх окремі положення, що визнані неконституційними, втрачають чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України рішення про їх неконституційність, якщо інше не встановлено самим рішенням, але не раніше дня його ухвалення.

Тобто, на момент проведення першої сесії Чугуївської міської ради VIII скликання, а саме 15.12.2020, стаття 35 Закону України "Про запобігання корупції" втратила чинність.

Лише 30 грудня 2020 року Закон України "Про запобігання корупції" було доповнено ст. 35-1 "Особливості врегулювання конфлікту інтересів, що виник у діяльності окремих категорій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування".

За аналізом Методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів НАЗК від 29.09.2017 №839 депутат може брати участь у голосуванні на пленарному засіданні раді за умови публічного оголошення про це, але повинен утримуватись від голосування в умовах конфлікту інтересів на засіданнях інших органів ради (постійні і тимчасові контрольні комісії, робочі групи). Це пояснюється тим, що ст. 59-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" про можливість дій в умовах конфлікту інтересів поширюється лише на пленарні засідання ради.

Посилання позивача на рішення XIII сесії Чугуївської міської ради VII скликання від 31.10.2016 №387-VІІ, яким затверджений Порядок запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у Чугуївській міській раді та її виконавчих органах», є помилковим, виходячи з наступного.

Рішенням Чугуївської міської ради від 20.12.2017 №869-VІІ було внесено зміни до вказаного Порядку шляхом викладення його у новій редакції.

У п. 1 розділу IV зміненого Порядку (рішенням Чугуївської міської ради від 20.12.2017 №869-VІІ) вказано, що міський голова, секретар міської ради, депутати Чугуївської міської ради беруть участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень міською радою за умови подання заяви про наявність конфлікту інтересів перед чи під час засідання постійних комісій та/чи засідання міської ради, на якому буде розглядатися відповідне питання.

Твердження позивача про те, що голосом депутата ОСОБА_2 було встановлено перевагу для його призначення при першому та повторному голосуванні, є безпідставними і такими, що порушують таємницю голосування (оскільки позивач таким чином стверджує про те, що йому може бути відомо хто і як голосував).

Згідно з ч. 3 ст. 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" рішення ради про обрання секретаря здійснюється шляхом таємного голосування.

Бюлетені для таємного голосування є знеособленими для ідентифікації особами, які отримали такі бюлетені для реалізації свого права на голос.

Крім того, згідно з п. 1 ч. 2 ст. 19 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад" депутат місцевої ради має право обирати і бути обраним до органів відповідної ради, а тому прагнення депутата стати секретарем міської ради і голосування за відповідну кандидатуру є реалізацією його законного права, а не корупційним правопорушенням чи наявністю конфлікту інтересів.

Крім того, відповідачем повідомлено, що депутатом ОСОБА_2 на засіданні Чугуївської міської ради перед розглядом питання "Про обрання секретаря ради" було повідомлено про конфлікт інтересів, що підтверджується копією заяви ОСОБА_2 від 15.12.2020 та копією витягу з протоколу І сесії Чугуївської міської ради VIII скликання від 15.12.2020 №1, які наявні матеріалах справи. Тобто відсутнє порушення антикорупційного законодавства та депутат ОСОБА_2 мав право брати участь у таємному голосуванні.

Стосовно твердження позивача про те, що його права, щодо неотримання проекту рішення із зазначенням кандидатури секретаря у встановлений строк (за 3 дні до першої сесії) порушені Чугуївською міською радою, суд зазначає наступне.

За приписами ч. 15 ст. 46 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні.

Статтею 9 Регламенту Чугуївської міської ради Харківської області VII скликання передбачений порядок денний першої сесії міської ради та питання, обов`язкові до включення. Одним із пунктів цієї статті є і питання про обрання секретаря міської ради. Так, за ст. 9 вказаного Регламенту: до порядку денного першої сесії міської ради мають бути включені такі питання:

1.1 інформація голови територіальної виборчої комісії про обрання міського голови;

1.2 про підсумки виборів депутатів до міської ради і визнання їх повноважень;

1.3 про обрання секретаря міської ради;

1.4 про обрання заступників міського голови;

1.5 утворення та обрання постійних комісій Чугуївської міської ради, затвердження їх персонального складу;

1.6 про створення виконавчого комітету Чугуївської міської ради, визначення його чисельності та затвердження персонального складу.

Відповідно до постанов №54 та №55 від 20.11.2020 Чугуївської міської територіальної виборчої комісії Чугуївського району Харківської області, які були розміщені на сайті Чугуївської міської ради, комісією зазначено про обрання депутатів та голови Чугуївської міської ради з подальшим прийняттям присяги на пленарному засіданні.

Так, за ч. 4 ст. 7 Регламенту Чугуївської міської ради Харківської області VII скликання територіальна виборча комісія формує порядок денний першого засідання новообраної міської ради. Вказаний порядок денний доводиться до відома депутатів міської ради та населення не пізніше ніж за 3 дні до першої сесії.

Що і було здійснено завчасно шляхом розміщення в т.ч. і проекту рішення "Про обрання секретаря ради".

Тобто шляхом розміщення 10.12.2020 такого проекту рішення (зі змінами) №4 із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові кандидата на посаду секретаря Чугуївської міської ради на офіційному сайті Чугуївської міської ради, будь-хто з членів територіальної громади м. Чугуєва, майбутні депутати міської ради, в тому числі і позивач, мали змогу ознайомитися з самим проектом рішення та кандидатурою, яка висувається на посаду секретаря. Право ж вносити першою кандидатуру секретаря належить саме міському голові, яка реалізувала своє право на першій сесії.

Згідно із порядком денним першого пленарного засідання першої сесії на розгляд сесії винесено 13 питань, які попередньо обговорювалися, що підтверджується протоколом першої сесії Чугуївської міської ради VIII скликання №1 від 15.12.2020. При голосуванні за порядок денний І сесії Чугуївської міської ради VIII скликання позивачем та іншими депутатами не робились зауваження щодо неотримання проекту рішення про обрання секретаря ради.

Відповідно до ст. 42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільський, селищний, міський голова вносить на розгляд ради пропозицію щодо кандидатури на посаду секретаря ради.

Чугуївська міська рада не формує порядок денний першої сесії новообраної міської ради, оскільки повноваження міського голови та депутатів Чугуївської міської ради VIII скликання починаються з моменту оголошення відповідною сільською, селищною, міською виборчою комісією на пленарному засіданні ради рішення про їх обрання. Таким чином, свої повноваження як міський голова, так і депутати (в т.ч. і позивач) VIII скликання набули лише 15.12.2020.

Щодо твердження позивача про те, що головуючим не було надано можливості зробити перерву, чим було порушено право позивача, як члена депутатської фракції, на проведення консультації та узгодження позиції членів депутатської фракції, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 40 Регламенту Чугуївської міської ради Харківської області VII скликання кожна депутатська фракція або група реєструється. Умовою реєстрації є надходження в раду підписаного особисто кожним депутатом, який увійшов до складу депутатської фракції (групи), письмового повідомлення про сформування та копії протоколу установчих зборів депутатської фракції (групи).

Депутати Чугуївської міської ради VIII скликання набули свої повноваження 15.12.2020. Під час першої сесії Чугуївської міської ради новобраними депутатами було повідомлено про створення депутатської фракції.

Міським головою, як головуючим на засіданні ради, не було порушене вказане право позивача, оскільки це питання процедурне. А відповідно до ст. 33 Регламенту Чугуївської міської ради Харківської області VII скликання рішення міської ради з процедурних питань приймаються більшістю голосів депутатів міської ради, зареєстрованих на пленарному засіданні міської ради. На виконання цих норм Регламенту міським головою було поставлено на голосування пропозицію на перерву. За результатами голосування, депутати не прийняли пропозицію, що підтверджується витягом з протоколу І сесії Чугуївської міської ради VII скликання від 15.12.2020 №1.

Крім того суд зазначає, що Рішення І сесії Чугуївської міської ради VIII скликання №2-VIII «Про обрання секретаря міської ради» є актом індивідуальної дії.

Нормативно-правовий акт - це прийнятий уповноваженим державним чи іншим органом у межах його компетенції офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, носить загальний чи локальний характер та застосовується неодноразово; акт індивідуальної дії - виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий з метою реалізації його повноважень, які породжують права та обов`язки у того суб`єкта, якому вони адресовані.

Визначальною ознакою як нормативно-правового акта так і акта індивідуальної дії є обов`язковість його приписів для відповідного суб`єкта (кола суб`єктів), дотримання яких забезпечується правовими механізмами.

В абзаці 4 пункту І мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 23 червня 1997 року №2-зп в справі №3/35-313 вказано, що "... за своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію."

В пункті 5 Рішення Конституційного Суду України від 22 квітня 2008 №9-рп/2008 в справі №1-10/2008 вказано, що під час визначення природи "правового акту індивідуальної дії" правова позиція Конституційного Суду України ґрунтується на тому, що "правові акти ненормативного характеру (індивідуальної дії)" стосуються окремих осіб, "розраховані на персональне (індивідуальне) застосування" і після реалізації вичерпують свою дію.

Також, у рішенні від 16 квітня 2009 року №7-рп/2009 Конституційний Суд України, зокрема у пункті 5, дійшов висновку, що органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. До нормативних належать акти, які встановлюють, змінюють чи припиняють норми права, мають локальний характер, розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово, а ненормативні - це акти, які передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб`єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію.

При цьому, суттєвою характеристикою правових актів індивідуальної дії є те, що їхнє юридичне значення фактично вичерпується їх виконанням.

У справі за конституційним поданням щодо офіційного тлумачення окремих положень частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (справа про охоронюваний законом інтерес) Конституційний Суд України в Рішенні від 1 грудня 2004 року №18-рп/2004 дав визначення поняттю "охоронюваний законом інтерес", який вживається в ряді законів України, у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "право" (інтерес у вузькому розумінні цього слова), який розуміє як правовий феномен, що: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

Звідси, поняття "охоронюваний законом інтерес" у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "право" має один і той же зміст.

Системний аналіз положень законодавства дає підстави для висновку, що ненормативні правові акти (акти індивідуальної дії) є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені після їх виконання.

З огляду на викладене, суд зазначає що оскаржуване рішення вичерпало свою юридичну силу шляхом реалізації, а саме, проведеним пленарним засіданням міської ради, яке відбулось 15.12.2020, прийняттям Рішення І сесії Чугуївської міської ради VIII скликання №2-VIІІ "Про обрання секретаря міської ради", його підписанням та оприлюдненням.

Отже, враховуючи наведені вище обставини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 263, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Чугуївської міської ради Харківської області (вул. Старонікольська, буд. 35-А, м. Чугуїв, Харківська область, 63500, ), Чугуївської міської ради Харківської області в особі лічильної комісії (вул. Старонікольська, буд. 35-А, м. Чугуїв, Харківська область, 63500), Чугуївського міського голови Мінаєвої Галини Миколаївни (вул. Старонікольська, буд. 35-А, м. Чугуїв, Харківська область, 63500), третя особа - Депутат Чугуївської міської ради Харківської області ОСОБА_2 (вул. Старонікольська, буд. 35-А, м. Чугуїв, Харківська область, 63500) про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М.Панов