Справа № 520/11627/19
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2021-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

19 травня 2021 р. Справа № 520/11627/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді П`янової Я.В.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Любчич Л.В. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Держпраці у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.02.2020 по справі № 520/11627/19

за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до Головного управління Держпраці у Харківській області

про визнання протиправними та скасування постанови про накладення штрафу та припису про усунення виявлених порушень,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 04.02.2020 позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Харківській області про визнання протиправними та скасування постанови про накладення штрафу та припису про усунення виявлених порушень задоволено.

12.03.2020 на зазначене рішення суду Головним управлінням Держпраці у Харківській області було подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 22.09.2020 апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.02.2020 року по справі № 520/11627/19 за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Харківській області про визнання протиправними та скасування постанови про накладення штрафу та припису про усунення виявлених порушень повернуто скаржнику на підставі ст. 298 КАС України.

07.04.2021 на вищезазначене рішення суду Головним управлінням Держпраці у Харківській області повторно подано апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Статтею 129 Конституції України як одну з основних засад судочинства визначено забезпечення права на апеляційний перегляд справи.

Із зазначеною правовою нормою Основного Закону України кореспондуються пункт 6 ч.3 ст. 2 КАС України, який відносить до основних засад (принципів) адміністративного судочинства забезпечення права на апеляційний перегляд справи, а також ст. 13 цього Кодексу, якою визначено право учасників справи на апеляційний перегляд справи.

Механізм же реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення в адміністративному судочинстві врегульовано Главою першою Розділу ІІІ КАС України.

Зокрема, КАС України визначено строк на апеляційне оскарження судового рішення, закріплено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо надання документа про сплату судового збору за подання апеляційної скарги.

Як убачається з матеріалів справи, апелянт оскаржує рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.02.2020, повний текст якого складено 13.02.2020, та 07.04.2021 вдруге подає апеляційну скаргу.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подана 07.04.2021, тобто, з пропуском строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Колегія суддів зазначає, що згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Разом з тим, частиною 2 статті 299 КАС України передбачено, що незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга прокурора, суб`єкта владних повноважень подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання апеляційної скарги суб`єктом владних повноважень у справі, про розгляд якої він не був повідомлений або до участі в якій не був залучений, якщо суд ухвалив рішення про його права та (або) обов`язки.

Таким чином, передумовами, за яких суд апеляційної інстанції може відразу постановити ухвалу про відмову у відкритті, як це передбачено в статті 299 КАС України, є: 1) апеляційна скарга подається прокурором, суб`єктом владних повноважень після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення; 2) суб`єкт владних повноважень у справі був повідомлений про розгляд справи; 3) суб`єкт владних повноважень у справі був залучений до участі в справі.

Статтею 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (п. 6-7 ч. 5 цієї статті).

Наведеною правовою нормою КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження, а також належного оформлення апеляційної скарги і документів, що підтверджують сплату судового збору.

Як убачається з матеріалів справи, сторони були повідомлені про розгляд справи, представник відповідача був присутній в судовому засіданні при оголошенні скороченого судового рішення.

04.02.2020 судом першої інстанції ухвалено судове рішення, повний текст якого складено 13.02.2020 та його копія отримана апелянтом 19.02.2020, що підтверджується зворотнім повідомленням (а.с. 141).

З огляду на викладене у сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апелянт був залученим до участі в розгляді даної справи та повідомленим належним чином про її розгляд, отримав копію оскаржуваного судового рішення, що підтверджується матеріалами справи та оскаржив в апеляційному порядку в строки, передбачені КАС України.

В свою чергу, судом апеляційної інстанції враховано ту обставину, що повторна апеляційна скарга подана апелянтом 07.04.2021, після спливу більш ніж одного року з дня складення повного тексту судового рішення, тобто з порушенням строку, встановленого для її подання.

Подання апеляційної скарги у встановлений чинним законодавством строк залежало виключно від суб`єктивної волі заявника апеляційної скарги.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки висловлені Верховним Судом у постановах від 28 березня 2018 року у справі № 809/1087/17 та від 22.11.2018 року у справі № 815/91/18.

Також, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Суд наголошує, що апелянт зобов`язаний був демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби для отримання інформації щодо руху справи та прийнятого рішення.

Вищевикладене перешкоджає прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, а відтак необхідно відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Колегія суддів також враховує висновок Європейського суду з прав людини, викладений в рішенні від 18.10.2005 у справі «МШ «Голуб» проти України», відповідно до якого, право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Враховуючи в сукупності вищевикладене, та те, що апеляційну скаргу подано суб`єктом владних повноважень після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, відповідач був обізнаний про розгляд даної справи та брав у ній участь, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Аналогічні правові висновки висловлені Верховним Судом в ухвалі від 13 травня 2021 у справі № 640/17961/18.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Держпраці у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 04.02.2020по справі № 520/11627/19 за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Харківській області про визнання протиправними та скасування постанови про накладення штрафу та припису про усунення виявлених порушень.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Я.В. П`янова
Судді О.В. Присяжнюк Л.В. Любчич