Справа № 340/1033/21
Суддя: К.М. Притула
Дата ухвалення: 2021-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/1033/21

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Притула К.М., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби Кіровоградської області про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 звернулась до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить скасувати рішення про застосування штрафних санкцій та пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату ( несвоєчасне перерахування ) єдиного внеску від 17.02.2021 року № в розмірі 22261,29 грн., в тому числі: 7912,10 грн. - штраф та 14349,19грн.-пеня.

Позивач вважає дане рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню. В обгрунтування заявлених позовних вимог зазначає, що в період з 23.07.2013 по 10.02.2021 року документальні чи камеральні перевірки її, як фізичної особи - підприємця, не проводились, що підтверджується відсутністю в оскаржуваному Рішенні посилань на відповідні акти, а вимоги про сплату заборгованості (недоїмки) з єдиного внеску до неї не надсилались вважає зазначене Рішення протиправним. Також, зазначає, що згідно наданого до Рішення розрахунку штрафної санкції штрафи та пені застосовано на невідомі суми заборгованості двічі.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17 березня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та встановлено відповідачеві строк для надання відзиву на позовну заяву(а.с.1-2).

15 квітня 2021 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справи до судового розгляду по суті (а.с.71).

12.04.2021 (вх. № 9863/21) на адресу суду від Головного управління ДПС в Кіровоградській області надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити в задоволені позовних вимог. Зазначає, що позовні вимоги не визнаються в повному обсязі та зазначається, що прийняття оскаржуваного рішення обумовлено порушенням податкового законодавства, а тому є правомірним та не підлягає скасуванню. В обгрунтування своєї позиції вказує на те, що єдиний внесок (в період з 2013 року по 2021 рік) позивачем сплачувався несвоєчасно, що призвело до нарахування штрафних (фінансових) санкцій та пені, що підтверджується інтегрованими картками платника за 2013-2021 роки.

Представники сторін до суду надали клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом (пункт 10 частини першої статті 4 КАС України).

Розглянувши подані позивачем і відповідачем документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 зареєстрована як суб`єкт підприємницької діяльності, з 01.01.2012 по 30.06.2015 та з 01.01.2017 по теперішній час перебуває на спрощеній системі оподаткування.

Судом встановлено, що начальником Олександрійського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камереальних перевірок управління податкового адміністрування фізичних осіб ГУ ДПС у Кіровоградській області Горлачова Н. прийнято рішення від 17.02.2021 № , відповідно до якого до позивача застосовано штраф у розмірі 7912,1 грн. та нараховано пеню у розмір 14349,19 грн. за несплату (неперахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 23.07.2013 до 10.02.2021 (а.с.11).

Не погоджуючись з вказаним рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначає Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 № 2464-VI (далі - Закон № 2464-VI).

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 1 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Згідно з положеннями ч.2 ст. 8 та ст. 12 Закону № 2464-VI єдиний внесок не входить до системи оподаткування. Завданнями центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є забезпечення адміністрування єдиного внеску шляхом його збору, ведення обліку надходжень від його сплати та здійснення контролю за сплатою єдиного внеску.

П. 6 ч.1 ст. 1 Закону № 2464-VI встановлено, що недоїмка це сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону № 2464-VI платниками єдиного внеску є: зокрема, фізичні особи - підприємці, зокрема ті, які використовують працю інших осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством про працю, чи за цивільно-правовим договором (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців); фізичні особи - підприємці, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування.

Згідно з п 1 ч. 2 ст. 6 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», який набрав чинності з 01.01.2011, зі змінами та доповненнями (далі - Закон № 2464) платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Згідно з ч.2 ст.9 Закону № 2464-VI обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Приписами ч.3 ст.9 Закону № 2464-VI передбачено, що обчислення єдиного внеску органами доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом, здійснюється на підставі актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску, звітності, що подається платниками до органів доходів і зборів, бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що твердження позивача про протиправність оскарджуваного рішення, з підстави відсутності посилань на акт перевірки не приймаються до уваги, оскільки обчислення єдиного внеску здійснюється в автоматичному режимі на підставі бухгалтерських докіментів.

За приписами абз.3 ч.8 ст. 9 цього Закону фізичні особи-підприємці, які обрали спрощену систему оподаткування зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний квартал, до 20 числа місяця, що настає за кварталом, за який сплачується єдиний внесок.

Згідно ч. 10 ст. 9 Закону № 2464 днем сплати єдиного внеску вважається:

у разі перерахування сум єдиного внеску з рахунку платника на відповідні рахунки органу доходів і зборів - день списання банком або центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, суми платежу з рахунку платника незалежно від часу її зарахування на рахунок органу доходів і зборів;

у разі сплати єдиного внеску готівкою - день прийняття до виконання банком або іншою установою - членом платіжної системи документа на переказ готівки разом із сумою коштів у готівковій формі;

у разі сплати єдиного внеску в іноземній валюті - день надходження коштів на відповідні рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що ревізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Згідно із ч. 3 ст. 25 Закону № 2464-VI суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

Орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

Відповідно до частини 4 ст. 25 цього Закону у разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Згідно внесених змін до п 2 ч. 11 ст. 25 Закону № 2464 за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) сум єдиного внеску, що виникли з 01.01.2015, накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

Ч. 10 ст. 25 Закону № 2464 одночасно на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу.

Ч. 13 ст. 25 Закону № 2464 нарахування пені, передбаченої цим Законом, починається з першого календарного дня, що настає за днем закінчення строку внесення відповідного платежу, до дня його фактичної сплати (перерахування) включно .

Процедуру нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування страхувальниками, визначеними Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", нарахування і сплати фінансових санкцій органами доходів і зборів, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів визначено Інструкцією про порядок формування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування від 20.04.2015 року № 449 (далі - Інструкцією).

Згідно розділу VI Інструкції до платників, які не виконали визначені Законом обов`язки щодо нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, застосовуються заходи впливу та стягнення.

У разі виявлення органом доходів і зборів своєчасно не нарахованих та/або не сплачених платником сум єдиного внеску такий орган доходів і зборів обчислює суми єдиного внеску, що зазначаються у вимозі про сплату боргу (недоїмки), та застосовує до такого платника штрафні санкції у порядку і розмірах, визначених розділом VІІ цієї Інструкції.

Сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені Законом, обчислена органами доходів і зборів у випадках, передбачених Законом, є недоїмкою.

Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для винесення оскаржуваного Рішення № від 17.02.2021 про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне) перерахування єдиного внеску стала несвоєчасна сплата єдиного внеску позивачем.

Вказані суми єдиного внеску сплачувалися позивачем несвоєчасно, про що позивач не заперечував, що підтверджується наявними в матеріалах справи документами.

Стосовно твердження позивача, про те, що його обізнаність про наявність заборгованості (недоїмки) з єдиного внеску відповідачем не підтверджено, судом не приймає до уваги, оскільки квартальні нарахування в інтегрованих картках платника проходить в автоматичному режимі, згідно розділу IV «Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 07 квітня 2016 року № 422.

Щодо нарахування штрафів та пені, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 111.2 ст. 111 Податкового кодексу України, фінансова відповідальність за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства встановлюється та застосовується згідно з цим Кодексом та іншими законами. Фінансова відповідальність, що встановлюється згідно з цим Кодексом, застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів).

Фінансова відповідальність, що встановлюється згідно з іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, може застосовуватися у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені.

Згідно п.п.14.1.175 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України, податковий борг сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

У свою чергу, Закону № 2464-VI визначає суму ЄСВ, своєчасно не нараховану та/або не сплачену у строки, установлені цим Законом як недоїмку.

З наведеного вище вбачається, що сума своєчасно не нарахованого/не перерахованого підприємством ЄСВ є недоїмкою, а не податковим боргом. Таким чином, недоїмка зі сплати ЄСВ не може розглядатись як податковий борг. Саме цей момент і є принциповим при вирішенні питання щодо застосування пені ні за Податковим кодексом України,як зазначає позивач, а відповідно до Закону № 2464-VI.

Як вже зазначалося нарахування пені, передбаченої цим Законом, починається з першого календарного дня, що настає за днем закінчення строку внесення відповідного платежу, до дня його фактичної сплати (перерахування) включно (ч. 13 ст. 25 Закону № 2464), тобто застосування пені в даному випадку є законним та обґрунтованим.

Суд зазначає, що позивачем в позовній заяві помилково зроблено висновок, що відповідачем при визначені розміру пені застосовано ставку 10%, в той час як згідно чинного законодавства вона становить 0,1 % та висновок про подвійне нарахування штрафів, оскільки дане твердження спростовується розрахунками та інтегрованими картками, долученими відповідачем до матеріалів справи (а.с.35-61).

У той же час, судом не встановлено неправильності розрахунку штрафних санкцій та пені відповідно до оскаржуваного рішення контролюючого органу про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску. У матеріалах справи відсутні будь-які письмові докази, які б давали підстави вважати, що розрахунок проведений неправильно, а протилежне суду учасниками справи не доведено та судом не здобуто.

Суд вважає, що оскільки головною умовою для нарахування санкцій є встановлений факт несплати єдиного внеску, і факт несвоєчасної сплати ЄСВ, що мало місце у даних правовідносинах і що не спростовано в ході розгляду справи, суд на підставі письмових доказів у справі приходить до висновку про правомірність оскаржуваного в даній справі рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату та несвоєчасну сплату єдиного внеску.

Згідно ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

З урахуванням з`ясованих обставин, досліджених матеріалів справи суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є не обґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню в повному обсязі.

Згідно вимог ст.139 КАС України судові витрати не підлягають відшкодуванню.

Керуючись ст.,ст. 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 КАС України, суд, -

В и р і ш и в

В задоволені позовних вимог фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Державної податкової служби Кіровоградської області (вул. В.Перспективна, 55, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25006) про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України, до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Кіровоградський окружний адміністративний суд.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду К.М. Притула