Справа № 420/3205/21
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2021-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/3205/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Бутенко А.В., розглянувши у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (65014, м. Одеса, вул. Єврейська, 12) про визнання протиправним та скасування наказу від 19.01.2021 року №96 в частині, -

ВСТАНОВИВ:

Стислий зміст позовних вимог.

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, в якому просить:

- Визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції у Одеській області Беха О.В. від 19.01.2021 року № 96 в частині, що стосується накладення на старшого слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді догани.

Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що оскаржуваний наказ від 19.01.2021 року № 96 в частині, що стосується позивача, прийнятий з порушенням приписів чинного законодавства, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності безпідставно, при відсутності у його діях порушення положень Закону України « Про національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, тому він є протиправним та підлягає скасуванню.

Позивач вважає, що дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку. Також вважає, що перевірка службової діяльності була проведена Одеським управлінням ДВБ НПУ за відсутності правових підстав та не може створювати правових наслідків, як то притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Позивач не є керівником за своєю основною посадою, та графік чергувань в якості відповідального, згідно з яким позивач заступив на добове чергування не є актом, який йому відводить керівну посаду. Позивачу не зрозумілі висновки дисциплінарної комісії з приводу притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, оголошеної позивачу, а іншим службовим особам, які займають керівні посади попередити про необхідність дотримання службової дисципліни чи обмежитись діючим дисциплінарним стягненням.

19.04.2021 року від Відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому Відповідач просить суд відмовити в задоволенні позову (а.с.77). В обґрунтування відзиву зазначено, що Позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності на підставі висновків службового розслідування внаслідок порушення дисципліни.

Заяви, клопотання учасників справи.

26.04.2021 року до суду від Позивача, надійшла відповідь на відзив.

07.05.2021 року від Відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

Процесуальні дії судом не вчинялись.

Обставини справи.

Позивач 02 грудня 2019 року, на підставі наказу начальника ГУНП в Одеській області генерала поліції третього рангу Беха О.В. № 1632 о/с призначений на посаду старшого слідчого слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Малиновського відділу поліції в місті Одесі ГУНП в Одеській області.

Начальником Малиновського ВП в м.Одесі ГУНП в Одеській області було затверджено графік чергування відповідальних на листопад 2020 року, у відповідності до якого позивач заступив до добового чергування у складі добового наряду в якості відповідального від керівництва Малиновського ВП в м.Одесі ГУНП в Одеській області 02 листопада 2020 року.

27.11.2020, на підставі наказу начальника ГУНП в Одеській області Беха О.В. №2721 призначено проведення службового розслідування та створено дисциплінарну комісію. Підставою для проведення службового розслідування стала інформація, про те, що « 02.11.2020 о 15.14 годин під час перевірки працівниками Управління внутрішньої безпеки ДВБ НПУ нарядів поліції задіяних під час здійснення заходів по оперативному плану «Сирена», біля будинку 42 по проспекту Адміральському в м.Одесі було виявлено службовий автомобіль ВАЗ 2107, в якому перебував дільничний офіцер поліції СП Київського ВП в м.Одесі ГУНП в Одеській області лейтенант поліції ОСОБА_2 , який вийшов зі службового автомобіля та залишив без нагляду автоматичну зброю АКМС-74У.

Також, о 16.23 годині біля будинку 32 по вул. Мельницька в м. Одесі було виявлено службовий автомобіль ВАЗ 2107, в якому перебував оперуповноважений ВКП Хмельницького відділення поліції Малиновського ВП в м.Одесі ГУНП в Одеській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , який вийшов зі службового автомобіля та залишив без нагляду автоматичну зброю АКМС-74У та дільничний інспектор поліції СП Хмельницького відділення поліції Малиновського ВП в м.Одесі ГУНП в Одеській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 спав у автомобілі «Мерседес-Бенц», який був припаркований поруч.

До Головного управління з Одеського управління ДВБ НПУ надійшло подання щодо усунення недоліків та вжиття відповідних заходів реагування за фактом порушення службової дисципліни окремими посадовими особами Київського та Малиновського відділів поліції в м. Одесі ГУНП в Одеській області під час здійснення комплексу заходів, передбачених спеціальним оперативним планом «Сирена».

На підставі проведеного службового розслідування, 24.12.2020 начальником ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 , було затверджено висновок службового розслідування, який став підставою для видачі наказу № 96 від 19.01.2021 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності посадових осіб Київського ВП та Малиновського відділів поліції в м.Одесі ГУНП».

Відповідно до п. 4 резолютивної частини наказу начальника ГУНП в Одеській області № 96 від 19.01.2021 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності посадових осіб Київського та Малиновського відділів поліції в м.Одесі ГУНП» Позивачу оголошено догану за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог п.7, ч. 1, ст. З Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-УІІІ Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2 ч. 1, ст. 18 Закону України «Про національну поліцію».

Не погоджуючись із висновками дисциплінарної комісії, позивач вважає наказ начальника ГУНП в Одеській області Беха О.В. № 96 від 19.01.2021 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності посадових осіб Київського та Малиновського відділів поліції ГУНП» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у вигляді оголошення догани, незаконним, тому Позивач звернувся із даним позовом до суду.

Джерела права й акти їх застосування.

Згідно з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Регулювання правового становища осіб, які проходять службу в поліції здійснюється відповідно до спеціального законодавства, зокрема, Закону України "Про Національну поліцію".

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України "Про Національну поліцію", Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно статті 3 Закону України "Про Національну поліцію", у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з ч.1 ст.8 Закону України «Про Національну поліцію» поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 3 статті 11 Закону України «Про Національну поліцію», рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Приписами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліції», поліція відповідно до покладених на неї завдань:

1) здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень;

2) виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення;

3) вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення;

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до статті 59 Закону України «Про Національну поліцію», служба в поліції, є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Частиною 1, 2 та 3 статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни та з метою забезпечення дотримання службової дисципліни зобов`язаний:

п. 7 контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчинення підлеглими правопорушень.

Відповідно до розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179:

п. 1 - керівник органу (підрозділу) поліції зобов`язаний запобігати проявам неетичної поведінки своїх підлеглих поліцейських шляхом організації роботи з розвитку професійної етики, у тому числі через проведення навчань, інформаційно-роз`яснювальної роботи.

п. 4 - керівник органу (підрозділу) поліції не має права перекладати свою відповідальність на підлеглих.

Згідно статті 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків (ч.1 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч.2 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Так, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції (ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Згідно ч.ч.1-5 ст.14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893 затверджений Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок), який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Відповідно до п.1 розділу ІІ Порядку підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно пунктів 1-4 розділу V Порядку проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Висновки суду.

Дослідивши наявні в справі письмові докази, оцінюючи рішення суб`єкта владних повноважень, суд виходить з приписів ч. 3 ст. 2 КАС України та доходить до висновку про відмову в задоволенні позову з наступних підстав.

В ході службового розслідування встановлено, що під час перевірки працівниками Одеського управління ДВБ НПУ стану дотримання службової дисципліни та законності під час здійснення оперативно-пошукових заходів по оперативному плану «Сирена» були виявлені та задокументовані факти залишення лейтенантами поліції ОСОБА_2 та ОСОБА_3 автоматичної зброї без нагляду.

Крім того, під час зазначеної перевірки було зафіксовано, що старший лейтенант поліції ОСОБА_4 під час несення служби спав у приватному автомобілі, розташованому на блок посту.

На підставі зібраних матеріалів дисциплінарна комісія дійшла висновку, що начальник СЛМТЗ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області лейтенант поліції Соколовський Д.В., заступник начальника відділення поліції начальник сектору кримінальної поліції Хмельницького ВП Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області підполковник поліції ОСОБА_6 та старший слідчий слідчого відділу Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області підполковник поліції ОСОБА_1 порушили вимоги п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», що виразилось у нездійсненні належного контролю за дотриманням вищезазначеними підлеглими службової дисципліни, що призвело у подальшому до порушення службової дисципліни, нездійсненні належного особистого контролю за виконанням комплексу організаційних та практичних заходів щодо дотримання законності у службовій діяльності підлеглого особового складу, не контролюванні дотримання особовим складом вимог Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70.

Зі змісту констатуючої частини наказу начальника ГУНП в Одеській області № 96 від 19.01.2021 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності посадових осіб Київського та Малиновськиго відділів поліції в м. Одесі ГУНП вбачається, що порушення поліцейськими - лейтенантом поліції Чуйко С.А, лейтенантом поліції ОСОБА_4 , лейтенантом поліції ОСОБА_3 , службової дисципліни під час несення служби при відпрацюванні оперативного плану «Сирена» стало можливим завдяки нездійснення належного контролю за дотриманням вищезазначеними підлеглими службової дисципліни, виконання комплексу організаційних та практичних заходів щодо дотримання законності у службовій діяльності підлеглого особового складу, дотримання особовим складом вимог Інструкції із заходів безпеки при доводжені зі зброєю, затвердженою МВС України від 01.02.2016 №70 відповідальними від керівництва - начальника СЛМТЗ Київськомого ВП в м.Одесі ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_7 , заступника начальника відділення поліції - начальника сектору кримінальної поліції Хмельницького ВП Малиновського ВП в м.Одесі ГУНП підполковника поліції ОСОБА_6 , старшого слідчого слідчого відділу Малиновського ВП в м.Одесі ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 , так як останні порушили вимоги п.7, ч. 1, ст. З Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-УІІІ Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2 ч. 1, ст. 18 Закону України «Про національну поліцію».

Відповідно до Положення про Депертамент внутрішньої безпеки Національної поліції України, затвердженого наказом Голови Національної поліції України від 09 листопада 2015 року №83 (зі змінами) Департамент має право при виконанні службових повноважень, у відповідності до вимог законодавства України, безперешкодно, у будь який час доби, відвідувати органи та підрозділи поліції, підприємства, установи та заклади, що належать до сфери управління Національної поліції України та здійснювати їх перевірки за всіма напрямами службової діяльності незалежно від підпорядкування та призначення.

З матеріалів справи, та пояснень безпосередньо позивача, вбачається що він 02.11.2021 заступив на добове чергування в якості відповідального від керівництва по Малиновському ВП в місті Одесі.

Частиною 5 розділу IV інструкції №440 зазначено для ефективності здійснення цілодобового контролю за забезпеченням захисту прав громадян, правопорядку та протидії злочинності, подальшого вдосконалення управлінської діяльності в територіальних підрозділах поліції призначається відповідальний.

Відповідно до ч.6 розділу IV інструкції №440 відповідальний по територіальному підрозділу поліції зобов`язаний здійснювати перевірки несення служби добовими нарядами та іншими нарядами поліції, задіяними на забезпечення публічної безпеки і порядку.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни.

З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Таким чином, керівник несе відповідальність за те, що його підлеглими на час чергування допущено порушення службової дисципліни, що фактично встановлено зазначеним службовим розслідуванням.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Професійний обов`язок поліцейського полягає в безумовному виконанні закріплених законами та іншими нормативно - правовими нормами та Присягою поліцейського завдань щодо захисту особистої безпеки громадян. Поліцейський, як представник держави зобов`язаний постійно на належному рівні виконувати покладені на поліцію повноваження, сприяти припиненню вчинення правопорушень, з честю та гідністю поводити себе як в службовий та позаслужбовий час, з метою недопущення зниження рівня авторитету та довіри громадян до Національної поліції України.

Верховний Суд у своїй постанові від 20.06.18 у справі № 813/4074/16 зазначив, що зі змісту присяги поліцейського, яку він складає при вступі на службу в поліції, можна зробити висновок, що поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках бути зразком чесності, внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту. Тобто поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного суду від 24.03.2020 року по справі №804/177/17.

Крім того, пунктом 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВСУ № 893 від 07.11.18 встановлено, що кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування. Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.

У матеріалах справи відсутні відомості про те, що позивач сприяв проведенню службового розслідування відповідно до вимог вказаного наказу, Порядку проведення службових розслідувань у Національної поліції України та Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 07 березня 2019 року (справа №819/736/18), в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Як вбачається із матеріалів службового розслідування, така поведінка позивача як поліцейського суперечить загальним принципам, встановленим для співробітників органів поліції.

Крім того, вчинення подібних дій призводить до встановлення негативної суспільної думки населення щодо органів правопорядку, які у відповідності до своїх службових обов`язків повинні неупереджено дотримуватись законодавства України, в тому числі щодо морально-етичних принципів.

Суд зазначає, що висновок службового розслідування не є підставою притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, він є лише складовою частиною службового розслідування.

Підставою до притягнення є - власне, матеріали службового розслідування, факти і обставини які були встановленні під час проведення службового розслідування і все це узагальнено у висновку службового розслідування.

Суд враховує, що застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Відповідачем повністю дотримано процедуру, яка проведена у відповідності до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України «Про Національну поліцію», Наказу МВС України № 893 від 07.11.2018 року.

Виходячи з викладеного, суд вважає, що Відповідачем було проведене повне, всебічне та неупереджене службове розслідування, на підставі якого, були винесено обґрунтований та законний наказ № 96 від від 19.01.2021 року в частині, що стосується Позивача.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті позовних вимог не спростовують.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 та ч. 1 ст. 73 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Приймаючи до уваги викладене, оцінюючи надані докази в сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 242 КАС України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно з вимогами ст. 139 КАС України розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 143, 241-246, 250-251 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу начальника Головного управління Національної поліції у Одеській області Беха О.В. від 19.01.2021 року № 96 в частині, що стосується накладення дисциплінарного стягнення у виді догани відмовити.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя А.В. Бутенко

.