Справа № 160/4884/20
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2021-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

06 травня 2021 року м. Дніпросправа № 160/4884/20
Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Головко О.В., Суховарова А.В.,

за участю секретаря судового засідання Троянова А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Органік-Дніпро» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 червня 2020 року (суддя суду 1 інстанції Захарчук-Борисенко Н.В.) в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Органік-Дніпро» до Київської митниці Держмитслужби про визнання дій та бездіяльності протиправними, визнання протиправними та скасування карток відмови, відшкодування заподіяної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Органік-Дніпро" звернулось до суду з адміністративним позовом до Київської митниці Держмитслужби в якому просило:

- визнати протиправними дії Київської митниці Держмитслужби щодо проведення форми митного контролю у вигляді проведення огляду та взяття проб (зразків) товару, та бездіяльність щодо нездійснення митного оформлення товару ТОВ "Органік-Дніпро" протягом 15 днів за електронною митною декларацією № UA100630/2020/600706 від 20 січня 2020 року;

- визнати протиправною та скасувати Картку відмови № UA100630/2020/00016 у митному оформленні (випуску) товару за митною декларацією № UА100630/2020/600706 від 20 січня 2020 року;

- визнати протиправною та скасувати Картку відмови № UA100630/2020/00009 у митному оформленні (випуску) товару за митною декларацією № UA100630/2020/600825 від 21 січня 2020 року;

- стягнути з Київської митниці Держмитслужби 303 125,04 грн. (триста три тисячі сто двадцять п`ять гривень 04 копійки) на користь ТОВ "Органік-Дніпро" на відшкодування заподіяної шкоди.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 червня 2020 р. у справі № 160/4884/20 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Органік-Дніпро" до Київської митниці Держмитслужби про визнання дій та бездіяльності протиправними, визнання протиправними та скасування Карток відмови, відшкодування заподіяної шкоди задоволено частково.

Визнано протиправною та скасовано Картку відмови № UA100630/2020/00016 у митному оформленні (випуску) товару за митною декларацією № UА100630/2020/600706 від 20 січня 2020 року.

Визнано протиправною та скасовано Картку відмови № UA100630/2020/00009 у митному оформленні (випуску) товару за митною декларацією № UA100630/2020/600825 від 21 січня 2020 року.

Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Органік-Дніпро» (51938, Дніпропетровська обл., м. Кам`янське, вул. Матросова, буд. 53, кв. 19, ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 5426,50 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Держмитслужби (03124, м. Київ, бул. Вацлава Гавела, буд. 8-А, ).

Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Органік-Дніпро» (51938, Дніпропетровська обл., м. Кам`янське, вул. Матросова, буд. 53, кв. 19, ) судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5850,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Держмитслужби (03124, м. Київ, бул. Вацлава Гавела, буд. 8-А, ).

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, Товариством з обмеженою відповідальністю "Органік-Дніпро" подано апеляційну скаргу, згідно якої особа, яка подає апеляційну скаргу просить скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 червня 2020 року в частині, як таке що винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права. Вважає, що суд не врахував, що в матеріалах справи відсутнє вмотивоване письмове рішення керівника митного органу про взяття проб товару позивача, що свідчить про порушення законодавчо встановленої процедури взяття проб при митному оформленні. Крім того, скаржник зазначає, що оскільки судом було визнано та підтверджено протиправність картки відмови, тобто підтверджено необґрунтованість сумнівів митного органу в правильності визначення коду товару та його митної вартості, відповідно це було прямим підтвердженням відсутності підстав для взяття проб товару позивача.

У відзиві на апеляційну скаргу, митний орган зазначає, про необґрунтованість доводів та відсутність підстав для задоволення поданої апеляційної скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного перегляду справи, між Іноземного Торгівельно-Виробничого унітарного підприємства «Естіка-Інвест» (Республіка Білорусь) (продавець), та ТОВ «Органік-Дніпро» (покупець) 29.05.2019 було укладено зовнішньоекономічний контракт №29/05/19, згідно умов якого продавець продає, а покупець купує на умовах даного контракту розріджувач-розчинник спирто-ароматичний "МАRТА" ТУ ВУ 101207091.004-2019 на умовах DAP кордон Республіка Білорусь-Україна відповідно до ІНКОТЕРМС-2010.

Згідно Додаткової угоди №12 від 09.01.2020 до контракту від 29.05.2019 №29/05/19 продавець поставляє, а покупець приймає та оплачує на умовах даного контракту №29/05/19 та даної Додаткової угоди контракту розріджувач-розчинник спирто-ароматичний "МАRТА" ТУ ВУ 101207091.004-2019.

Згідно п. 2 Додаткової угоди ціна на товар, який постачається в січні 2020 за цією Додатковою угодою складає 665,00 доларів США за одну метричну тону, ПДВ 0%.

Відповідно до п.5 Додаткової угоди строк поставки січень 2020; умови поставки: DAP ст. Словечно Білоруська ж.д.(згідно ІНКОТЕРМС-2010). Вантажоотримувач на станції Коростень ТОВ «ТК «НАФТАГАЗІМПЕКС».

17.01.2020 була подана попередня митна декларація №UA100000/2020/804506 із зазначенням коду Товару УКТ ЗЕД та з наступним описом Товару, а саме гр.31: "Розчинники та розріджувачі складні органічні в основі ізобутиловий спирт технічний: розріджувач-розчинник спирто-ароматичний "МАRТА" ТУ ВУ 101207094/004-2019-384400 кг. масова доля ароматичних вуглеводнів % - 41 густина при 15 град.С кг/мЗ не більше 821,0 масова доля спиртів % - 31. Не належить до наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів. Не в аерозольній упаковці. Використовується для розведення і розчинення лаків, фарб і алкідних емалей.».

Жодних зауважень, повідомлень про необхідність подання будь-яких додаткових документів, чи спрацювання системи ризиків за зазначеною декларацію не надходило.

20.01.2020 року за митною декларацією №UA100630/2020/600706 було здійснено пропуск через митний кордон України Товару в загальній кількості 384400 кг, що переміщувався залізничним транспортом наливом у семи вагонах. В графі 31 була зазначена інформація, ідентична тій, що була зазначена в попередній митній декларації.

До зазначеної декларації були надані додатково, зокрема, наступні документи:

- паспорт продукції від 16.01.2020 №17, в якому зазначена детальна характеристика складових Товару:

- лист ІУТПП "Естика-Інвест" № 107 від 10.10.2019, із зазначенням детальних характеристик складу Товару;

- висновок експертного дослідження №126 від 01.08.2019 року, яке проводилось ДПМЕ ДФС на запит Житомирської митниці ДФС, саме з метою встановлення правильної класифікації за УКТ ЗЕД, в якому встановлений повний склад Товару з детальними характеристиками.

21.01.2020 посадовою особою підрозділу митного оформлення митного посту "Коростень" Київської митниці Держмитслужби було здійснено митний огляд та відібрані проби зразків товару.

Відповідно до Акту про взяття проб (зразків) товарів від 21.01.2020, мета взяття проб - "ідентифікувати та встановити відповідність товару заявленому, а саме: визначити хімічний склад товару та інші характеристики, які впливають на однозначну класифікацію згідно УКТ ЗЕД."

Для уникнення спричинення збитків у зв`язку з простоєм вагонів на коліях загального користування, позивачем подана тимчасова декларація №UA100630/2020/600825 від 21.01.2020.

У той же день відповідачем була прийнята картка відмови № UA100630/2020/00009 від 21.01.2020 з причин митне оформлення товару розріджувач-розчинник спирто-ароматичний "МАRТА" не може бути здійснено, так як декларантом зазначено ставку мита 0% та з урахуванням цього нараховано та сплачено митні платежі, оскільки відповідно до ч.3 ст. 260 МК України якщо декларант не володіє точними відомостями, необхідними для визначення ставок митних платежів, для нарахування сум митних платежів за тимчасовою митною декларацією застосовується найбільша ставка митних платежів з тих, під яку може підпадати товар.

У картці відмови № UA100630/2020/00009 від 21.01.2020 роз`яснено: "Митне оформлення може бути здійснено за умови подання декларації за найбільшою ставкою митних платежів з тих, під яку може підпадати товар. Відповідно до бази даних ЄАІС Держмитслужби найбільша ставка мита на даний товар становить 6%, акцизний податок 213.5 EUR за 1 тис. л 15* (код УКТ ЗЕД ).".

24.01.2020 вих. 24/01-04 позивач направив скаргу до Київської міської митниці ДФС на рішення про відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску, чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, оформлене карткою відмови №UA100630/2020/00009 від 21.01.2020 припинити протиправні дії головного інспектора Головка Ігоря Миколайовича, скасувати картку відмови №UA100630/2020/00009 від 21.01.2020 прийняти та оформити тимчасовий ввіз на митну територію України «розріджувач-розчинник спирто-ароматичний "МАRТА", що було раніше дозволено згідно попередньої митної декларації № UA100000/2020/804506 від 17.01.2020.

Київською митницею Держмитсужби опрацьовано скаргу позивача від 24.01.2020 №1227 та надано відповідь, відповідно до змісту якої зазначено наступне:

Відповідно до ст. 356 МК України взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами митного органу в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для, зокрема, класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД. Отже, 21.01.2020 посадовою особою підрозділу митного оформлення було здійснено митний огляд та відібрані проби зразків товару з складанням відповідно акту митного огляду та акту відбору проб зразків.

31.01.2020 Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень на запит Київської митниці Держмитслужби, митний пост «Коростень» надано висновок № -001, в якому зазначено, що за результатами проведених досліджень в пробі, яка надійшла на дослідження у вигляді рідини із специфічним запахом, виявлено суміш ароматичних вуглеводнів -37,57 мас.% (35,34 об%); аліфатичних моно спиртів (н-бутиловий спирт - 29,70 мас.%, ізобутиловий спирт - 10,59 мас.%, 3-генпатол, 2-етилгексанол) неароматичні вуглеводну С7-С8,1- бутоксибутан, н-бутилізобутират, інші добавки та/або домішки. Густина проби за температури 15С становить 822,1 кг/м3, визначений вміст сірки становить 0,3 мг/кг (0,00003 мас.%), область використання, спосіб застосування та роль, яку відіграє кожен компонент в складі продукту, визначається згідно договірної інформації від фірми-виробника.

04.02.2020 відповідачем було прийнято картку відмови № UA100630/2020/00016 у митному оформленні товарів за митною декларацією № UA100630/2020/600706 від 20.01.2020 з причин: "митна декларація не може бути оформлена, оскільки дані графи 31 даної митної декларації щодо опису товару не відповідають висновку СЛЕД ДЕРЖМИТСЛУЖБИ від 31.01.2020 за №-0011 чим порушено вимоги ст. 266,335 Митного кодексу України.".

04.02.2020 позивачем подана нова митна декларація №UA100630/2020/601770, за якою вже було здійснене митне оформлення товару та його випуск відповідачем, тобто фактично через 15 днів після прибуття Товару для здійснення митного оформлення.

Вважаючи картки відмови протиправними та такими, що підлягають скасуванню позивач звернувся до адміністративного суду.

Задовольняючи позовні вимоги в частині визнання протиправними та скасування карток відмови суд першої інстанції зазначив, що приймаючи спірні рішення, митним органом вказано, що імпортуємий товар неможливо розмитнити за нульовою ставкою мита, оскільки, за даними проведеної експертизи «Митне оформлення може бути здійснено за умови подання декларації за найбільшою ставкою митних платежів з тих, під яку може підпадати товар. Відповідно до бази даних ЄАІС Держмитслужби найбільша ставка мита на даний товар становить 6% акцизний податок 213,5 EUR за 1 тис. л 15* (код УКТ ЗЕД ).». Разом з тим, судом зазначено, що згідно до описових характеристик товару відсутні підстави вважати, що він підлягає розмитненню за кодом УКТЗЕД , жодного належного доказу даної обставини, відповідачем не надано. За таких обставин, суд дійшов висновку про протиправність та необґрунтованість спірних карток відмови.

Відмова у задоволенні решти позовних вимог мотивована тим, що відповідно до висновків суду, посадовою особою підрозділу митного оформлення було здійснено митний огляд та відібрані проби зразків товару з складанням відповідного акту відбору проб зразків з метою ідентифікації та встановлення відповідності товару заявленому , зазначити хімічний склад товару та інші характеристики, які впливають на однозначну класифікацію згідно з УКТ ЗЕД, що відповідає вимогам ст. 356 МК України.

Таким чином суд дійшов висновку, що позовні вимоги в частині визнання протиправними дії Київської митниці Держмитслужби щодо проведення форми митного контролю у вигляді проведення огляду та взяття проб (зразків) товару, та бездіяльність щодо нездійснення митного оформлення товару ТОВ "Органік-Дніпро" протягом 15 днів за електронною митною декларацією № UA100630/2020/600706 від 20 січня 2020 року не підлягають задоволенню, оскільки нормами чинного законодавства України не заборонено посадовій особи митниці здійснювати таку форму контролю як огляду та взяття проб (зразків) товару з підстав класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

Вимога про відшкодування шкоди, відповідно визнана похідною та також залишена без задоволення.

Вирішуючи спірні правовідносини суд апеляційної інстанції виходить з таких підстав.

Статтею 546 Митного кодексу України визначено, що митниця є митним органом, який у зоні своєї діяльності забезпечує виконання завдань, покладених на органи доходів і зборів. Митниця є територіальним органом центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, і підпорядковується йому. Не допускається втручання у діяльність митниць інших територіальних органів центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Згідно з частиною першою статті 547 Митного кодексу України митний пост є органом доходів і зборів, який входить до складу митниці як відокремлений структурний підрозділ і в зоні своєї діяльності забезпечує виконання завдань, покладених на органи доходів і зборів.

За вимогами частини першої статті 544 Митного кодексу України призначенням органів доходів і зборів є створення сприятливих умов для розвитку зовнішньоекономічної діяльності, забезпечення безпеки суспільства, захист митних інтересів України.

Частиною другою статті 544 Митного кодексу України встановлені основні завдання, які виконують органи доходів і зборів, здійснюючи державну митну справу, зокрема, здійснюють митний контроль та виконання митних формальностей щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, у тому числі на підставі електронних документів (електронне декларування), за допомогою технічних засобів контролю тощо.

За змістом статті 7 Митного кодексу України до митної справи відносяться, крім іншого, встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення.

За приписами пунктів 23, 24 статті 4 Митного кодексу України митний контроль це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку; митне оформлення виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Відповідно до статті 558 Митного кодексу України повноваження митних органів щодо взаємодії з правоохоронними органами під час митного оформлення товарів відображені у статті 338 Митного кодексу України, пункті 14 Вичерпного переліку підстав, за наявності яких може проводитись огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення митними органами України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2012 №467.

Частиною першою статті 356 Митного кодексу України визначено, що взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами органу доходів і зборів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для: класифікації товарів згідно з УКТЗЕД; перевірки задекларованої митної вартості товарів; встановлення країни походження товарів; встановлення належності товарів до наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, прекурсорів, сильнодіючих чи отруйних речовин; встановлення належності товарів до предметів, що мають художню, історичну чи археологічну цінність; встановлення належності товарів до таких, що виготовлені з використанням об`єктів права інтелектуальної власності, що охороняються відповідно до закону.

Частиною 2 статті 236 Митного кодексу України встановлено, що взяття проб (зразків) товарів проводиться уповноваженими посадовими особами органу доходів і зборів на підставі вмотивованого письмового рішення керівника цього органу доходів і зборів або особи, яка виконує його обов`язки.

За вимогами частин 17, 18, 19 статті 356 Митного кодексу України про взяття проб (зразків) товарів складається акт за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. На кожну взяту пробу (зразок) накладається окреме митне забезпечення.

Декларанти повинні бути ознайомлені з результатами проведеного дослідження (аналізу, експертизи) проб та зразків товарів і отримати від органу доходів і зборів, яким призначено таке дослідження (аналіз, експертизу), примірники цих результатів не пізніше наступного робочого дня після проведення дослідження (аналізу, експертизи) спеціалізованим органом з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленим підрозділом або після отримання органом доходів і зборів примірників результатів такого дослідження (аналізу, експертизи) від інших державних органів. Ненадання примірників результатів досліджень у зазначений термін є порушенням службових обов`язків посадовими особами органу доходів і зборів.

Згідно з частиною першою статті 357 Митного кодексу України взяті проби (зразки) під митним забезпеченням разом з актом про їх взяття доставляються поштою або посадовою особою органу доходів та зборів до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи до його відокремленого підрозділу або до іншої експертної установи (організації) для проведення досліджень (аналізів, експертиз).

Частиною 3 цієї статті встановлено, що призначення дослідження (аналізу, експертизи) в інших установах (організаціях) допускається лише у разі неможливості проведення дослідження (аналізу, експертизи) спеціалізованим органом з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленим підрозділом або за заявою декларанта чи уповноваженої ним особи для підтвердження чи спростування результатів проведеного дослідження (аналізу, експертизи).

Частиною 4 наведеної норми встановлені строки проведення дослідження 10 днів після їх надходження до органу з питань експертиз та досліджень, строк може бути продовжений, але не більше ніж на 20 днів.

За вимогами частин 8, 12 статті 357 Митного кодексу України за результатами проведених досліджень (аналізів, експертиз) експерт готує висновок за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. У разі необґрунтованості висновку або виникнення сумнівів у його правильності може бути призначено повторне дослідження (аналіз, експертиза), проведення якого доручається іншому експерту.

Наведені норми Митного кодексу України чітко регламентують вимоги до дій суб`єкта владних повноважень щодо взяття зразків (проб) товарів, які знаходяться під митним оформленням, зокрема, прийняття вмотивованого письмового рішення керівника цього органу доходів і зборів або особи, яка виконує його обов`язки про взяття проб (зразків) товарів; накладення на кожну взяту пробу (зразок) окремого митного забезпечення; складання акту про взяття проб (зразків) товарів за встановленою формою; направлення акту та проб (зразків) лише до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи до його відокремленого підрозділу або до іншої експертної установи (організації); таке направлення повинно бути здійснено посадовою особою органу доходів та зборів особисто або поштою.

Разом з тим, з матеріалів справи слідує, що зразки товару, відібрані згідно Акту про взяття проб (зразків) товару від 21.01.2020 для ідентифікації та встановлення відповідності товару заявленому для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

Проте, суд апеляційної інстанції вважає що даний акт не є тотожним вмотивованому рішенню керівника митного органу про взяття проб та зразків, а лише акт, що фіксує процесуальну дію.

Отже, встановлені обставини свідчать про те, що митним органом не дотримано вказаних вимог законодавства, оскільки не було прийнято вмотивованого письмового рішення керівника органу доходів і зборів або особи, яка виконує його обов`язки про взяття проб (зразків) товарів.

Відповідно, позовні вимоги в частині визнання протиправними дії Київської митниці Держмитслужби щодо проведення форми митного контролю у вигляді проведення огляду та взяття проб (зразків) товару, та бездіяльність щодо нездійснення митного оформлення товару ТОВ "Органік-Дніпро" протягом 15 днів за електронною митною декларацією № UA100630/2020/600706 від 20 січня 2020 року є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Колегія суддів погоджується з доводами скаржника, що вказані дії митного органу тягнуть за собою юридичні наслідки для позивача, оскільки матеріалами справи підтверджено, що підприємство зазнало матеріальних збитків у зв`язку із затримкою вантажу.

Відповідно до статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків.

Згідно з частиною другою статті 22 Цивільного кодексу України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Статтею 1173 Цивільного кодексу України визначено, що шкода, завдана фізичній чи юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

За приписами статті 25 Бюджетного кодексу України Казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду. Відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної здійснюється державою у порядку, визначеному законом.

За змістом частини другої статті 30 Митного кодексу України шкода, заподіяна особам та їх майну неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю митних органів, організацій або їх посадових осіб чи інших працівників при виконанні ними своїх службових (трудових) обов`язків, відшкодовується цими органами, організаціями у порядку, визначеному законом.

За приписами частини п`ятої статті 21 Кодексу адміністративного судочинства України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір.

Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про обґрунтованість вимоги позивача про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань митного органу на користь підприємства матеріальної шкоди у розмірі 303 125,04 грн.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції не повно встановлено обставини по справі в даній частині позовних вимог, що призвело до неправильного вирішення спору в даній частині, та згідно до приписів ст. 317 КАС України є підставою для скасування судового рішення в оскаржуваній частині та прийняття нового про задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Так, ч.1 ст. 132 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до частини другої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

За змістом частини третьої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Відповідно до частини четвертої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Частиною п`ятою статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до частини сьомої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Аналіз наведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26.02.2015р. у справі «Баришевський проти України», від 10.12.2009р. у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12.10.2006р. у справі «Двойних проти України», від 30.03.2004р. у справі «Меріт проти України» заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Матеріалами справ підтверджено, що інтереси ТОВ «Органік-Дніпро» у справі №160/4884/20 представляла адвокат Карпенко Олександра Володимирівна, яка здійснює адвокатську діяльність на підставі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю Серія ДП №3817 від 17.08.2018 року та перебуває в трудових відносинах з Адвокатським бюро «Карпенко Олександри».

Судом встановлено, що відповідно до матеріалів справи, ТОВ «Органік-Дніпро» був укладений з Адвокатським бюро «Карпенко Олександри» Договір про надання правової допомоги №1909 від 19.09.2019 року.

Відповідно до пункту 3.1 вказаного договору Бюро виконує доручення клієнта в рамках цього Договору на його усне чи письмове звернення, залежно від характеру доручення та обставин його виконання.

Відповідно до ч. 3.2 договору гонорар складається з суми вартості послуг, тарифи яких узгоджені сторонами в Додатку №1 до цього Договору.

Згідно з Додатку №1 від 19.09.2019 до Договору №1909 від 19.09.2019 про надання правової допомоги на підставі п. 3.2. Договору про надання правової допомоги, сторони погодили наступні тарифи на надання правової допомоги Бюро Клієнту:

1)Вартість однією години надання послуг складає - 600,00 грн.

2)Сума гонорару подвоюється у разі надання Бюро послуг Клієнту у неробочий час, вихідні та святкові дні.

Відповідно до акта наданих послуг від 02.03.2020 та 05.05.2020 на підставі договору №1909 про надання правової допомоги від 19.09.2020 року та платіжних доручень №659 від 01.04.2020 та №767 від 22.05.2020, загальна вартість наданих послуг склала 12000,00 грн.

Вартість витрат на правову допомогу в суді апеляційної інстанції склала 4200 грн.

Отже загальна сума витрат на правову допомогу склала 16200 грн.

Враховуючи задоволення судом першої інстанції частини позовних вимог, та пропорційне стягнення витрат на правничу допомогу в розмірі 5850 грн., отже задоволенню підлягає вимога про стягнення витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 10 350 грн.

На підставі викладеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції не повно встановлено обставини справи, неправильно застосовано норми матеріального права, що є підставою для скасування рішення суду у відповідній частині з ухваленням нового судового рішення про задоволення позову.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316 (317), 321, 322, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Органік-Дніпро» - задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 червня 2020 року - скасувати в частині відмови у задоволенні позову із прийняттям у цій частині нового судового рішення про задоволення позову.

Визнати протиправними дії Київської митниці Держмитслужби щодо проведення форми митного контролю у вигляді проведення огляду і взяття проб (зразків) товару, та бездіяльність щодо нездійснення митного оформлення товару Товариства з обмеженою відповідальністю «Органік-Дніпро» протягом 15 дів за електронною митною декларацією № UА100630/2020/600706 від 20 січня 2020 року.

Стягнути з Київської митниці Держмитслужби на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Органік-Дніпро» 303125,04 грн. (триста три тисячі сто двадцять п`ять гривень 04 копійки) на відшкодування заподіяної шкоди.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Держмитслужби на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Органік-Дніпро» витрати на оплату судового збору в розмірі 15400 грн. (п`ятнадцять тисяч чотириста гривень).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Держмитслужби на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Органік-Дніпро» витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 10 350 ( десять тисяч триста п`ятдесят) грн.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров