Справа № 640/2436/20
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2021-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 травня 2021 року м. Київ № 640/2436/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Київського вищого професійного училища архітектури і будівництва про застосування заходів реагування,

установив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (ГУ ДСНС у м. Києві) з позовною заявою до Київського вищого професійного училища архітектури і будівництва про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації гуртожитку Київського вищого професійного училища будівництва і архітектури () за адресою: м. Київ, вул. Клавдіївська, 22 в Святошинському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення джерела електроживлення та накладення печаток на вхідні двері електрощитової.

Позов обґрунтовано тим, що характер порушень, виявлених під час проведення перевірки відповідача, пов`язаний з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі. Представник позивача наголошує на тому, що відповідачем не подано до ГУ ДСНС у м. Києві доказів повного усунення виявлених в нього порушень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.02.2020 позовну заяву ГУ ДСНС у м. Києві прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача стверджує про усунення 25 з 29 виявлених при перевірці порушень, відтак вважає, що відсутні підстави для застосування заходів реагування.

Представником позивача до суду подано відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що позивачем не усунуто 13 з виявлених раніше 29 порушень вимог пожежної безпеки, що підтверджується Актом від 12.03.2020 №273, складеним за результатами проведення позапланової перевірки відповідача, а тому просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Отже, оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, суд встановив наступне.

Відповідно до Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу МВС України від 17.01.2019 № 22, зареєстрованого в Міністерстві юстиції 21.01.2019 за №73/33044, Положення про ГУ ДСНС у місті Києві, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 № 3, доручення Прем`єр-міністра України від 11.12.2019 №44205/1/1-19, протокольного рішення засідання Кабінету Міністрів України від 06.12.2019 (витяг з протоколу) та доручення ДСНС України від 11.12.2019 №02-17767/261, ГУ ДСНС у м. Києві видано наказ від 12.12.2019 №1068 "Про проведення позапланових перевірок ".

Згідно з наказом № 1068 державним інспекторам у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту доручено у період з 16.12.2019 по 27.12.2019 провести позапланову перевірку приміщень Київського вищого професійного училища будівництва і архітектури, розташованого за адресою: вул. Клавдіївська, 22 в Святошинському районі м. Києва, щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

На підставі наказу № 1068 видано посвідчення від 13.12.2019 № 7697 на проведення перевірки приміщень та території Київського вищого професійного училища будівництва і архітектури, розташованого за адресою: вул. Клавдіївська, 22 в Святошинському районі м. Києва.

Перед початком здійснення перевірки державним інспектором надано/пред`явлено посвідчення на проведення перевірки від 13.12.2019 № 7697 та службове посвідчення, яке засвідчує особу перевіряючого.

Копію посвідчення отримав директор Київського вищого професійного училища будівництва і архітектури - ОСОБА_1 , про що зроблено відповідну відмітку в посвідченні № 7697.

Під час здійснення перевірки встановлено, що об`єкт перевірки - Київське вище професійне училище будівництва і архітектури експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

не надано договір на обслуговування та спостереження за системою автоматичної пожежної сигналізації - п. 1.1, п. 1.4 розділ V ППБУ (Правила пожежної безпеки в Україні - ППБУ);

приміщення соціально-побутового корпусу не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту - п. 1.2 розділ V ППБУ;

будівлю гуртожитку, котельні та складські приміщення не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту - п. 1.2 розділ V ППБУ;

на покажчику ПГ (на будівлі гуртожитку) відсутні цифрові значення відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначення виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева) - п. 2.1 розділ V ППБУ;

пожежні кран-комплекти, розміщені в коридорах майстерні та в будівлі гуртожитку, не укомплектовані пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом - п. 2.2 розділ V ППБУ;

пожежні кран-комплекти в учбовому корпусі не розміщуються у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання - п. 2.2 розділ V ППБУ;

відсутній захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів - п. 1.21 розділу IV ППБУ;

в будівлі гуртожитку світильники підвішені безпосередньо на струмопровідні проводи - п. 1.18 розділу IV ППБУ;

в соціально-побутовому корпусі (актова зала) використовується пошкоджена розетка - п. 1.18 розділу IV ППБУ;

в соціально-побутовому корпусі (вхід в підвал) використовується пошкоджена з`єднувальна коробка - п. 1.18 розділу IV ППБУ;

в спортивній залі соціально-побутового корпусу встановлено електророзетки на горючі основи (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 м - п. 1.17 розділу IV ППБУ;

з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів на сходовій клітці в будівлі гуртожитку та в підвалі соціально-побутового корпусу не виконані за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів - п. 1.16 розділу IV ППБУ;

опорядження (облицювання) стін в соціально-побутовому корпусі (актова зала) виконано з матеріалів з невизначеною пожежною небезпекою - п. 2.17 розділ III ППБУ;

знижено клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах (двері електрощитових не виконані протипожежними) - п. 2.3 розділ III ППБУ;

дозволяється замикати на замки та інші запори, що важко відчиняються зсередини, двері на шляхах евакуації та евакуаційних виходах в учбовому корпусі та будівлі гуртожитку - п. 2.37 розділ ІІІ ППБУ;

в будівлі гуртожитку, біля виходів на покрівлю не вказано місце зберігання ключів - п. 2.12 розділ III ППБУ;

на сходових клітках будівлі гуртожитку встановлено прилади опалення на висоті нижче ніж 2,2 м від поверхні сходових площадок - п. 2.30 розділ III ППБУ;

внутрішні сходи в учбовому корпусі не забезпечені евакуаційним освітленням - п. 2.31 розділ III ППБУ;

на внутрішніх сходах соціально-побутового корпусу влаштовано металеву решітку - п. 2.37 розділ III ППБУ;

в соціально-побутовому корпусі та будівлі гуртожитку шляхи евакуації захаращені різними матеріалами - п. 2.37 розділ ІП ППБУ;

внутрішні сходи, коридори та інші шляхи евакуації в соціально-побутовому корпусі та в будівлі гуртожитку не забезпечені евакуаційним освітленням - п. 2.37 розділ III ППБУ;

в будівлі гуртожитку частково відсутні двері сходових кліток - п. 2.37 розділ III ППБУ;

відсутні пристрої для самозачинення дверей сходових кліток в будівлі гуртожитку - п. 2.37 розділ III ППБУ;

на шляхах евакуації (перший поверх гуртожитку) влаштовано поріг, який перешкоджає вільній евакуації людей в порушення ДБН В. 1.1-7 - п. 2.37 розділ III ППБУ;

приміщення електрощитової в майстерні захаращено сторонніми предметами - п. 2.12 розділ III ППБУ;

на вікнах приміщень майстерні встановлено глухі ґрати - п. 2.16 розділ ІІІ ППБУ;

на території об`єкта не забезпечено освітлення зовнішніх пожежних драбин - п. 1.10 розділ III ППБУ;

під час експлуатації об`єкту знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта та змінено інженерні та планувальні рішення об`єкту (в соціально-побутовому корпусі влаштовано сауну) - п. 22 розділ II, п. 2.23 розділ III ППБУ;

здійснення господарської діяльності в орендованих приміщеннях відбувається без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки - ст. 57 Кодексу цивільного захисту України (КЦЗ України).

За результатами перевірки державним інспектором складено 27.12.2019 Акт від 27.12.2019 № 935 (Акт № 935).

Примірник Акту № 935 від 27.12.2019 отримав заступник директора з НВР Київського вищого професійного училища будівництва і архітектури - ОСОБА_2 , про що зроблено відповідну відмітку в Акті № 935.

За порушення вимог ст. 175 КУпАП ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності, про що складено протокол серії КИ № 087925/607 та винесено постанову серії КИ № 082925/607 від 19.12.2019.

У зв`язку з тим, що виявлені порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

В подальшому, ГУ ДСНС у м. Києві проведено позапланову перевірку відповідача 11.03.2020 - 12.03.2020, за результатами якої встановлено, що Київським вищим професійним училищем архітектури і будівництва не усунуто 13 з 29 виявлених порушень, а саме:

приміщення соціально-побутового корпусу не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту - п. 1.2 розділ V ППБУ;

будівлю гуртожитку, котельні та складські приміщення не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту - п. 1.2 розділ V ППБУ;

відсутній захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів - п. 1.21 розділу IV ППБУ;

в соціально-побутовому корпусі (вхід в підвал) використовується пошкоджена з`єднувальна коробка - п. 1.18 розділу IV ППБУ;

в спортивній залі соціально-побутового корпусу встановлено електророзетки на горючі основи (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 м - п. 1.17 розділу IV ППБУ;

з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів на сходовій клітці в будівлі гуртожитку та в підвалі соціально-побутового корпусу не виконані за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів - п. 1.16 розділу IV ППБУ;

опорядження (облицювання) стін в соціально-побутовому корпусі (актова зала) виконано з матеріалів з невизначеною пожежною небезпекою - п. 2.17 розділ III ППБУ;

на сходових клітках будівлі гуртожитку встановлено прилади опалення на висоті нижче ніж 2,2 м від поверхні сходових площадок - п. 2.30 розділ III ППБУ;

на внутрішніх сходах соціально-побутового корпусу влаштовано металеву решітку - п. 2.37 розділ III ППБУ;

в будівлі гуртожитку частково відсутні двері сходових кліток - п. 2.37 розділ III ППБУ;

відсутні пристрої для самозачинення дверей сходових кліток в будівлі гуртожитку - п. 2.37 розділ III ППБУ;

під час експлуатації об`єкту знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта та змінено інженерні та планувальні рішення об`єкту (в соціально-побутовому корпусі влаштовано сауну) - п. 22 розділ II, п. 2.23 розділ III ППБУ;

здійснення господарської діяльності в орендованих приміщеннях відбувається без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки - ст. 57 КЦЗ України.

Суд, визначаючись щодо заявлених вимог по суті, виходить з того, що спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Кодексом цивільного захисту України, Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Згідно зі статтею 1, частинами першою, другою та сьомою статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" ( в редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин) державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначенням повноважень органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулюються КЦЗ України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Статтею 20 КЦЗ України визначено завдання і обов`язки суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту.

Частиною третьою статті 55 КЦЗ України передбачено, що забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Статтею 64 КЦЗ України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно зі статтею 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

У пункті 12 частини першої статті 67 КЦЗ України зазначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини другої статті 68 КЦЗ України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

У пунктах 1, 2 частини першої, частиною другої статті 70 КЦЗ України закріплено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Отже, з викладених норм вбачається, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.

В свою чергу, матеріалами справи підтверджується факт допущення відповідачем порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, більшість з яких навіть сама по собі створює очевидну загрозу життю та здоров`ю людей, а їх сукупність вказує на максимальний ступінь такої загрози, що є неприпустимим і вимагає застосування відповідних заходів реагування.

При цьому, суд зазначає, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень Київського вищого професійного училища архітектури і будівництва.

Аналогічний правовий підхід застосовано Верховним Судом у постанові від 26.06.2018 у справі №823/589/16.

Слід зазначити, що відповідачем не заперечується наявність встановлених позивачем порушень. Представник відповідача стверджує, що 25 з 29 виявлених порушень усунуто, хоча за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, проведеного у березні 2020 року, не усунутими залишаються 13 з 29 виявлених порушень.

Разом з тим, матеріали справи, не містять доказів усунення всіх виявлених порушень, вказаних в Акті № 935.

Суд зазначає, що при обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Так, суд зазначає, що виявлені порушення, зазначені в акті, зокрема, використання пошкодженої з`єднувальної коробки, встановлення електророзеток на горючі основи (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 м, призведе до аварійної експлуатації електромережі та електровиробів, що може призвести до займання та виникнення пожежі з подальшим впливом небезпечних факторів. Влаштування ж металевої решітки на внутрішніх сходах ускладнює евакуацію при виникненні пожежі. Окрім того, не обладнання приміщення соціально-побутового корпусу, будівлі гуртожитку, котельні та складських приміщень відповідача системами протипожежного захисту може призвести до пізнього виявлення пожежі.

Вирішуючи даний спір, суд виходить з того, що сукупність виявлених перевіркою порушень створюють загрозу життю і здоров`ю людей, що є підставою для застосування судом заходів реагування.

Суд наголошує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту повного усунення відповідачем усіх порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Відновлення діяльності після її зупинення рішенням суду в силу частини п`ятої статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що наявність наведених порушень вимог протипожежної безпеки становить реальну небезпеку і загрозу життю та здоров`ю людей. У світлі викладеного суд також вважає, що застосовані заходи співмірні тим порушенням, які встановлено позивачем.

В прохальній частині позову представник ГУ ДСНС у м. Києві просить суд покласти на позивача обов`язок щодо забезпечення виконання даного судового рішення.

З цього питання суд зазначає, що звернення суб`єкта владних повноважень до адміністративного суду можливе у випадках визначених законом. Наведені положення статті 70 КЦЗ України є одним з тих випадків, коли орган контролю може (якщо для цього є підстави) застосувати до підконтрольного суб`єкта заходи реагування тільки шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

З огляду на завдання адміністративного судочинства такий механізм реалізації владних повноважень покладає на адміністративний суд обов`язок, окрім іншого, запобігти неправомірному обмеженню прав та інтересів конкретних суб`єктів господарювання суб`єктами владних повноважень; з іншого боку суд повинен зважати на підстави, які змушують контролюючий орган звертатися з позовом про застосування таких заходів реагування, як-от зупинення роботи підприємств чи їхніх окремих об`єктів. З урахуванням наведених контролюючим органом обставин у зіставленні з наслідками застосування заходів реагування адміністративний суд і повинен ухвалити рішення по суті і в межах позовних вимог.

Так, Верховний Суд в постанові від 05.06.2019 у справі №809/421/17 дійшов висновку, що виконання судового рішення про застосування заходів реагування покладається на орган, який звернувся з позовом, у цьому випадку - на Управління ДСНС. У правовідносинах, які виникають у зв`язку з реалізацією цим органом своїх владних повноважень немає підстав залучати до виконання судового рішення (щодо застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) органи державної виконавчої служби і покладати на них обов`язок виконати це судове рішення у порядку примусового виконання відповідно до Закону України "Про виконавче провадження". Та обставина, що заходи реагування (у визначених законом випадках) застосовуються на підставі судового рішення не змінює суб`єктного складу і правового статусу учасників цих правовідносин, зокрема, контролюючого органу, який на виконання закону звернувся з позовом і на підставі судового рішення й повинен застосувати до підконтрольного суб`єкта заходи реагування для досягнення мети, яка зумовила їх застосування. Між тим, у цих правовідносинах Управління ДСНС діє не як орган, на який покладено виконання судового рішення (за Законом України "Про виконавче провадження"), а як суб`єкт владних повноважень, який застосовує/реалізовує санкції за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки.

Окрім того, частиною першою статті 372 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) передбачено, що у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

З метою реалізації цього рішення суд вважає за можливе покласти на ГУ ДСНС у м. Києві обов`язки щодо забезпечення виконання рішення. При цьому, покладення на позивача обов`язку щодо забезпечення виконання даного рішення, надає йому право самостійно визначати спосіб виконання, у межах, визначених законодавством.

Разом із тим, покладення на позивача обов`язків щодо контролю за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, не стосуються предмета позову, а тому не приймаються до уваги.

Таким чином, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, дійшов висновку про те, що вимоги позивача є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, відповідно до положень статті 139 КАС України, суд зазначає, що згідно з частиною другою цієї статті при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Враховуючи, що такі заходи ГУ ДСНС у м. Києві в ході розгляду даної справи не вживалися, судовий збір на їх користь стягненню з відповідача не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 242-247, 255 КАС України, суд

вирішив:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Київського вищого професійного училища архітектури і будівництва про застосування заходів реагування, - задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації гуртожитку Київського вищого професійного училища будівництва і архітектури за адресою: м. Київ, вул. Клавдіївська, 22 в Святошинському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення джерела електроживлення та накладення печаток на вхідні двері електрощитової.

Обов`язок щодо забезпечення виконання рішення суду покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (місцезнаходження юридичної особи: вулиця Володимирська, будинок 13, місто Київ, 01601; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 38620155).

Відповідач - Київське вище професійне училище архітектури і будівництва (місцезнаходження юридичної особи: вулиця Клавдіївська, будинок 22, місто Київ, 03164; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 05536739).

Суддя О.М. Чудак