Справа № 215/913/19
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2021-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
17 травня 2021 року м. Дніпросправа № 215/913/19
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Білак С.В., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2019 року у справі №215/913/19 за позовом ОСОБА_1 до начальника Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради Каретіної Оксани Володимирівни про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -
До Третього апеляційного адміністративного суду надійшла адміністративна справа №215/913/19 з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2020 року.
Перевіривши апеляційну скаргу суддя встановив, що вона не відповідає вимогам статті 296 КАС України, з огляду на таке.
Відповідно до приписів п.2 ч.2 ст.296 КАС України в апеляційній скарзі зазначаються найменування суду першої інстанції, який ухвалив рішення, номер справи та дата ухвалення рішення.
В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що оскаржує ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 жовтня 2020 року у справі №215/913/19, а також просив її скасувати, тоді як зазначеної ухвали у наведеній справі не існує.
З матеріалів справи вбачається, що за результатами розгляду адміністративного позову у справі №215/913/19 Дніпропетровським окружним адміністративним судом було постановлено ухвалу від 21 жовтня 2019 року.
Таким чином, з апеляційної скарги не видається за можливе встановити, яке саме судове рішення суду першої інстанції оскаржує заявник апеляційної скарги.
Відповідно до п.1 ч.5 ст.296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Звертаючись до суду з апеляційною скаргою заявником не додано до скарги документ про сплату судового збору, при цьому заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги. В обґрунтування заявленого клопотання посилається на скрутне матеріальне становище. Вказує, що розмір судового збору, який мав би сплатити заявник за подання даної апеляційної скарги, перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік.
На підтвердження обставин викладених у клопотанні позивачем надано довідку Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради від 13.04.2021 року №2172.
Розглянувши заяву про звільнення від сплати судового збору суддя вважає, що підстави для звільнення від сплати судового збору вказані апелянтами у заяві є неповажними та не приймає їх до уваги, з огляду на наступне.
Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.
Скаржником не підтверджено наявність пільг щодо сплати судового збору за подання апеляційної скарги у порядку та розмірі встановленому законом, як і не надано жодних доказів на підтвердження відсутності достатніх коштів для сплати судових витрат.
Довідка управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівського району у місті ради про призначення та виплату щомісячної компенсації не є достатнім доказом, на підтвердження майнового стану, за якого неможливо сплатити судовий збір, оскільки не містить відомостей про майновий стан заявника, який може мати інші джерела доходу (вклади, нерухоме та рухоме майно, грошові допомоги та компенсації, тощо). Доказів, що вказана виплата є єдиним доходом, а також інших доказів щодо тяжкого матеріального стану, заявником не надано. Крім того, зазначена довідка не відображає актуальних даних станом на день подання апеляційної скарги.
Також, скаржник не відноситься до жодної з категорій осіб, які звільнені від сплати судового збору на підставі ст.5 ЗУ «Про судовий збір», а отже підстав для задоволення вищевказаного клопотання не має.
Порушуючи питання про запит судом відомостей щодо майнового стану, позивач не зазначає жодної причини, через яку такі відомості та документи не можуть бути подані ним самостійно.
Отже, доводи скаржника не свідчать про неможливість сплатити судовий збір і не є підставою для звільнення від сплати судового збору.
Крім того, статтею 133 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено безпосереднє право суду, а не обов`язок щодо відстрочення, розстрочення, зменшення розміру судового збору або звільнення від сплати судового збору.
Сплата ж судового збору за подання апеляційної скарги, в силу положень статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.
Враховуючи наведене та відсутність доказів, що засвідчують майновий стан, який позбавляє можливості сплатити судовий збір, заява про звільнення від сплати судового збору є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.
Аналогічний правовий висновок викладений в ухвалі Верховного Суду від 09.09.2019 у справі №215/3553/17, в ухвалі Верховного Суду від 31.10.2019 у справі №215/3329/19, в ухвалі Верховного Суду від 01.11.2019 у справі №215/4574/17.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до статті 2 Закону України «Про судовий збір» платники судового збору громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.
Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (в редакцій чинній на момент звернення апелянта до суду з апеляційною скаргою), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Станом на 1 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом становить 2270 грн.
Відповідно до пп.5 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на момент звернення апелянта до суду з апеляційною скаргою) за подання до адміністративного суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду сплачується судовий збір у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2270 грн.).
Отже, апелянтом повинно бути сплачено судовий збір у розмірі 2270 грн.
Згідно з ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи не надання апелянтом належних доказів, які підтверджують неможливість сплатити судовий збір або документу про сплату судового збору, з огляду на неможливість встановити, яке саме судове рішення суду першої інстанції оскаржує заявник апеляційної скарги, головуючий суддя дійшов висновку, що апеляційна скарга подана без додержання вимог, встановлених КАС України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.
Враховуючи вищенаведене та керуючись статтями 169, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду у справі №215/913/19 - залишити без руху.
Встановити скаржнику строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надіслання на адресу Третього апеляційного адміністративного суду:
- належних доказів, які підтверджують неможливість сплатити судовий збір або документу про сплату судового збору;
- апеляційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 296 КАС України та її копій відповідно до кількості учасників справи.
Після усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.
Роз`яснити скаржнику, що при невиконанні вимог даної ухвали апеляційна скарга повертається особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Білак