Справа № 9901/157/21
Суддя: Смокович М.І.
Дата ухвалення: 2021-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

19 травня 2021 року

Київ

справа №9901/157/21

адміністративне провадження №П/9901/157/21

Верховний Суд у складі суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді (судді-доповідача) Смоковича М. І.,

суддів: Кашпур О. В., Уханенка С. А.,

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправним і скасування протоколів,

встановив:

17 травня 2021 року на розгляд Верховного Суду як суду першої інстанції надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії (далі - ЦВК), у якому просить:

- визнати протиправним і скасувати протокол ЦВК від 03 серпня 2019 року про результати позачергових виборів народних депутатів України 21 липня 2019 року у загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі в частині кількості депутатських мандатів, отриманих політичною партією «Слуга народу», що висунула кандидатів у народні депутати України у загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі у кількості 124 депутатські мандати.

- визнати протиправним і скасувати протоколи ЦВК про результати позачергових виборів народних депутатів України 21 липня 2019 року в 130 одномандатних виборчих округах, кандидати в народні депутати України на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року яких було висунуто політичною партією «Слуга народу».

Водночас позивач просить поновити строк звернення до суду з цим позовом, наголосивши на тому, що цей строк має бути загальним (тобто шість місяців), а про порушення свого права він дізнався з постанови Великої Палати Верховного Суду від 23 березня 2021 року у справі № 761/3540/20, копію якої отримав 14 квітня 2021 року.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі за цим позовом колегія суддів керувалася таким.

За текстом частини четвертої статті 22 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму<…>.

Згідно з частиною шостою статті 277 КАС рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, у тому числі рішення Центральної виборчої комісії із встановлення результатів виборів, можуть бути оскаржені у порядку, передбаченому статтею 273 цього Кодексу.

Відповідно до частини третьої статті 273 КАС позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій може бути подано до адміністративного суду у п`ятиденний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

За правилами частин першої-третьої статті 270 КАС на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280-283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу. Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами. Останнім днем строку, який має закінчитися з настанням певної події, є день, що передує дню вказаної події.

Відповідно до частини п`ятої статті 270 КАС днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

За частиною третьою статті 273 КАС рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії щодо встановлення нею результатів виборів чи всеукраїнського референдуму оскаржуються до Верховного Суду. Усі інші рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії, члена цієї комісії, прийняті у межах виборчого процесу, оскаржуються до апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ.

Аналізуючи наведені положення закону у зіставленні з предметом спору й аргументами позивача насамперед потрібно зазначити, що судом першої інстанції у справах, предметом оскарження у яких є рішення, дії чи бездіяльність ЦВК щодо встановлення результатів виборів, є Верховний Суд. У цьому зв`язку додамо, що рішення ЦВК стосовно встановлення результатів виборів завжди ухвалюються в межах виборчого процесу, тоді як позови про оскарження цих рішень можуть надходити і після того, як виборчий процес завершився.

Така ситуація склалася із цим позовом, адже виборчий процес з позачергових виборів народних депутатів України 21 липня 2019 року уже завершився, тож позивач слушно зауважив, що звернення до суду з цим позовом ним не охоплюється.

Водночас особливості розгляду спорів, пов`язаних із виборчим процесом, які встановлені у параграфі 2 Глави 11 КАС, підлягають застосуванню не тільки під час виборчого процесу, але у всіх випадках, коли спір стосується рішень (дій чи бездіяльності) виборчої комісії, прийнятих в межах і стосовно виборчого процесу. Зокрема це стосується правил щодо суб`єктів звернення до суду з такими позовами, а також строку, протягом якого певний суб`єкт може реалізувати своє право.

Тобто спір є «виборчим» не тільки тоді, коли позов подано під час виборчого процесу, а завжди, якщо цей спір витікає з правовідносин, що виникають (існують) під час виборчого процесу, а предмет оскарження (рішення, дії, бездіяльність виборчої комісії, що були прийняті чи вчинені під час виборчого процесу) пов`язаний з виборчим процесом.

Вочевидь, що строки для оскарження рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, як і строки судового розгляду цих позовів, обумовлені особливостями виборчого процесу, а спори, які виникають у зв`язку з цим, значною мірою якраз і виникають до того, як виборчий процес завершується (у строки, встановлені законом). Але навіть тоді, коли заявник оскаржує, приміром, рішення виборчої комісії, яке стосується виборчого процесу, після того, як цей виборчий процес завершився, це не змінює суті, характеру спору, а отже й не заперечує застосування судом тих норм закону, які містять спеціальні вимоги щодо його розгляду.

Тому у справах щодо оскарження рішень про встановлення ЦВК результатів виборів, позаяк вони є виборчими у значенні КАС, зокрема й у тих, позови в яких надійшли поза межами виборчого процесу, застосовується строк, передбачений частиною шостою статті 273 КАС у поєднанні з вимогами частини п`ятої статті 270 КАС щодо неможливості його поновлення.

З урахуванням наведеного, доводи позивача про застосування загальних положень адміністративного судочинства при розгляді цього позову, зокрема щодо строків звернення до суду, ґрунтуються на помилковому трактуванні положень процесуального закону.

Варто наголосити також, що строк для звернення до суду у справах про оскарження рішень, дій, бездіяльності, зокрема, виборчих комісій є, окрім того, що стислими, також і присічними (преклюзивними). Закінчення строку, як-от на оскарження рішень ЦВК щодо встановлення результатів виборів, припиняє саме існування спору й позбавляє суб`єктивного права на захист в суді, незалежно від того, що зумовило пропуск цього строку і які власне мотиви звернення до суду з цим позовом.

Така категоричність у застосуванні норм процесуального закону у спорах, що стосуються виборчого процесу, обумовлена передусім його безперервністю і власне самою суттю виборів як форми народного волевиявлення, за допомогою якої формується орган законодавчої влади.

У цій справі, нагадаємо, позовна заява ОСОБА_1 стосується оскарження рішень (протоколів) ЦВК щодо встановлення результатів позачергових виборів народних депутатів України 21 липня 2019 року як у загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі, так і в 130 одномандатних виборчих округах, куди політична партія «Слуга народу» висунула кандидатів у народні депутати України від своєї політсили. З цим позовом його автор звернувся до суду після завершення виборчого процесу.

З огляду на наведені вище мотиви, цей спір не може вирішуватися по спливу строків, встановлених частиною шостою статті 273 КАС (п`ять днів), адже інакше, окрім того, що це суперечитиме вимогам процесуального закону, нівелюватиметься суть, мета виборчого процесу й обумовлені цим особливості судового розгляду виборчих спорів, для яких часові рамки мають важливе, а часом і визначальне значення.

Очевидно, що цей позов, який надійшов до суду 17 травня 2021 року, подано поза межами п`ятиденного строку, встановленого частиною шостою статті 273 КАС. Понад те, на дату звернення з цим позовом народні депутати України, обрані на позачергових виборах 21 липня 2019 року, уже склали присягу, а Верховна Рада України (ІХ скликання) зібралася уже на п`яту сесію.

З урахуванням наведеного, цей спір, зважаючи свої темпоральні межі, себе уже вичерпав, тому позовна заява ОСОБА_1 , за правилами частини п`ятої статті 270 КАС, підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись статтями 22, 270, 273 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправним і скасування протоколів щодо встановлення результатів виборів - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Великої Палати Верховного Суду у дводенний строк з дня її постановлення.

Головуючий суддя М. І. Смокович

Судді О. В. Кашпур

С. А. Уханенко