Справа № 638/6027/21
Суддя: Шишкін О. В.
Дата ухвалення: 2021-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 638/6027/21
Провадження № 2-а/638/324/21
УХВАЛА

Іменем України

28 квітня 2021 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Шишкін О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до дільничного інспектора поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції ХРУП №3 ГУНП в Харківській області Смирнова Андрія Станіславовича про скасування протоколу про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до дільничного інспектора поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції ХРУП №3 ГУНП в Харківській області Смирнова Андрія Станіславовича про скасування протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №297220.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 1 частини 1 статті 19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється у публічно-правових спорах, зокрема на спори, зокрема на спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно з ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними;), не має інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.170 КАС України, суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Згідно до ст.251 КпАП України, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, які встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів та ін.

Відповідно до ст.255 КпАП України, складати протокол про адміністративне правопорушення мають право уповноважені на те посадові особи, представники громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що спір виник у зв`язку з складанням відповідачем протоколу про адміністративне правопорушення щодо притягнення позивача до адміністративної відповідальності, у зв`язку з чим, суд приходить до висновку, що вказаний позов не є адміністративним, оскільки відповідачем при складанні адміністративного протоколу здійснювалися не владні повноваження, а процесуальні, які повинні бути розглянуті при розгляді справи про адміністративне правопорушення.

Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України, а складається уповноваженою особою за наслідками вчинення адміністративного правопорушення у порядку та випадках, встановлених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення, в розумінні статті 251 Кодексу України про адміністративне правопорушення, є доказом по справі про адміністративне правопорушення. Питання щодо правильності складання протоколу про адміністративне правопорушення, встановлення наявності чи відсутності в діяннях особи складу адміністративного правопорушення, тощо, належить розглядати в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення. Тобто, питання розгляду та надання оцінки всім доказам, в тому числі і самому протоколу про адміністративне правопорушення здійснюється під час розгляду питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Протокол про адміністративне правопорушення встановлює лише виявлення порушення, однак, не породжує будь-яких правових наслідків для позивача, не встановлює його прав і обов`язків позивача, а тому не може бути предметом розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення та дії інспектора по його складанню предметом оскарження бути не можуть, оскільки не підпадають під положення статті 19 КАС України, якою визначено юрисдикцію адміністративних судів щодо вирішення адміністративних справ.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин, тобто для задоволення позову адміністративний суд повинен установити, що в зв`язку з прийняттям рішенням чи вчиненням дій (допущення бездіяльності) суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи охоронювані законом інтереси позивача.

Вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у належності особі, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), а також встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення). Тобто, порушення або оспорювання прав та інтересів особи, яка звертається до суду за їх захистом, є обов`язковими.

Таким чином, підставами для визнання протиправним дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень є невідповідність їх вимогам чинного законодавства. При цьому, обов`язковою умовою для визнання таких дій/ бездіяльності протиправними є також наявність факту порушення прав чи охоронюваних законом інтересів позивача у справі.

Разом з тим, складання протоколу - це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень статті 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а тому позовні вимоги, спрямовані на фактичне визнання його незаконним, не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Аналогічний правовий висновок даний у постановах Верховного Суду від 04.03.2019 року справа №199/7360/17 (2-а/199/252/17) адміністративне провадження № К/9901/33582/18 та від 10.07.2020 року справа № 420/647/19 адміністративне провадження № К/9901/32880/19.

При цьому вважаю за необхідне зазначити, що під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Відтак, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушених прав та бути адекватним наявним обставинам. Разом з тим, розгляд питання правомірності складання протоколу про адміністративне правопорушення в окремому позовному провадженні без аналізу матеріалів про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та рішення суб`єкта владних повноважень, винесеного за результатами їх розгляду, у сукупності з іншими доказами, не дозволить ефективно захистити та відновити порушене право позивача, не відповідає завданням адміністративного судочинства та у подальшому може призвести до виникнення нових судових спорів. Так, зокрема, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення (пункт 2 статті 278 Кодексу України про адміністративні правопорушення).

Також ч. 3 ст. 286 КАС України визначено вичерпний перелік рішень, що місцевий загальний суд як адміністративний має право постановити за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, таким не передбачено можливості визнання дій суб`єктів владних повноважень неправомірними, дана вимога є похідною до вимоги позивача про скасування протоколу по справі про адміністративне правопорушення, а тому також не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

За таких обставин, враховуючи, що заявлені ОСОБА_1 позовні вимоги не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, оскільки сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням суб`єкта власних повноважень, яке може бути оскаржене до суду, приходжу до переконання, що у відкритті провадження слід відмовити.

У разі відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з підстави, встановленої пунктом 1 частини 1 статті 170 КАС України, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи.

Суд вважає, що в такому випадку, відмовляючи у відкритті провадження у справі, позивачу слід роз`яснити, що його вимоги підлягають розгляду місцевим загальним судом, що розглядає справу про притягнення її до адміністративної відповідальності під час розгляду такої.

Керуючись ст.ст. 5, 7, 19, 170, 241, 248, 286 КАС України, ст.ст. 254, 274, 278, 284, 288 КУпАП, суд -

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження за позовом ОСОБА_1 до дільничного інспектора поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції ХРУП №3 ГУНП в Харківській області Смирнова Андрія Станіславовича про скасування протоколу про адміністративне правопорушення - відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що її вимоги підлягають розгляду місцевим загальним судом, що розглядає справу про притягнення її до адміністративної відповідальності під час розгляду такої.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Другого апеляційного адміністративного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Шишкін