Справа № 639/3217/21
Суддя: Баркова Н. В.
Дата ухвалення: 2021-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №639/3217/21
Провадження №2-а/639/55/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

19 травня 2021 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі судді Баркової Н.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Інспектора 2 роти 1 батальйону УПП в Харківській області лейтенанта поліції Мороховського Дениса Миколайовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

18.05.2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Жовтневого районного суду м. Харкова з адміністративним позовом до Інспектора 2 роти 1 батальйону УПП в Харківській області лейтенанта поліції Мороховського Д.М. і просить суд скасувати постанову 4055621 від 12.04.2021 року, яка на думку позивача, винесена незаконно, не беручи до уваги розміщення дорожніх знаків 5.16 з порушенням ДСТУ 23457-86 ч. 2, п. 2.1.6; зобов`язати відповідні комунальні служби змінити дорожні знаки та розмітку у відповідності вимогам ДСТУ 23457-86 ч. 2, п. 2.1.6.

Суд, дослідивши матеріали позову, вважає його таким, що підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 5 КАС України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтями 160, 161 КАС України.

Згідно з ч. 1 статті 15 КАС України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Відповідно до частини першої ст. 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

У Рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 15 КАС України суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

За приписами ч. 4 ст. 15 КАС України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Отже, учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, проте процесуальні документи мають бути подані лише державною мовою.

На необхідності викладення процесуальних документів державною мовою наголошував також і Верховний Суд в ухвалах від 14.02.2020 року по справі №9901/12/20, від 24.01.2020 року по справі №922/234/18, від 12.02.2020 року по справі №904/712/18.

З огляду на зазначене, позовна заява повинна бути викладена державною (українською) мовою, однак, поданий позивачем ОСОБА_1 позов викладений російською мовою, тобто не державною мовою України.

Крім того, в силу п.п. 2, 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

В порушення вищевказаних вимог ст. ст. 25, 160 КАС України, зазначивши у своїй позовній заяві адресу проживання як: АДРЕСА_1 позивач ОСОБА_1 не надав суду доказів, що вказана адреса є його зареєстрованим місцем проживання чи перебування, що є визначальним для дотримання судом правил підсудності.

Крім того положеннями п.2 ч.5 ст. 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти. Між тим позивач ОСОБА_1 , зазначаючи відповідачем Інспектора 2 роти 1 батальйону УПП в Харківській області лейтенанта поліції Мороховського Дениса Миколайовича, зазначених вище даних щодо відповідача, в тому числі адресу не вказав.

Частиною 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 року у справі № 543/775/17, провадження № 11-1287апп18, відступила від раніше прийнятого висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, справляється судовий збір, ставка якого становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 01.01.2021 року установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2 270,00 гривень.

Як вбачається зі змісту позовної заяви позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та зобов`язання вчинити певні дії (зобов`язати відповідні комунальні служби змінити дорожні знаки та розмітку у відповідності вимогам ДСТУ 23457-86 ч. 2, п. 2.1.6.).

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру, що передбачено ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір».

Отже, судовий збір за подання вказаного вище позову., тобто за дві вимоги немайнового характеру, має складати 1 816,00 грн. (908,00 грн.+908,00 грн. = 1 816,00 грн.).

Також, згідно з п.5 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч. 2 ст.286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно з ч. 1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як вбачається з адміністративного позову ОСОБА_1 постанова про адміністративне правопорушення серії (яка, зокрема, має нечитабельний вигляд) винесена 12.04.2021 року. Належних доказів вручення такої постанови позивачу пізніше дня її винесення суду не надано.

Позов подано до суду 18.02.2021 року, тобто з порушенням 10-денного строку, передбаченого ч.2 ст. 286 КАС України, при цьому заява про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням поважності причин пропуску такого строку позивачем не подавалась.

Окрім того, позовна заява ОСОБА_1 має неконкретний зміст позовних вимог, оскільки позивачем не визначено яких саме юридичних осіб слід зобов`язати змінити дорожні знаки та розмітку у відповідності вимогам ДСТУ 23457-86 ч. 2, п. 2.1.6., за якою саме адресою. При цьому позивач не наводить конкретних обставин, якими він обґрунтовує зазначені вимоги та не вказує відповідачів, до яких пред`явлено вказані вимоги.

Між тим частиною 4 ст. 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповідно до п.6, 11 ч.5 ст. 160 КАС України позовна заява повинна містити власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

ОСОБА_1 крім копії постанови не надано і не зазначено про докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, не подано власне підтвердження, про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити адміністративний позов ОСОБА_1 без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали, протягом якого позивачу необхідно усунути зазначені вище недоліки адміністративного позову.

У разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачеві на підставі п.1 ч.4 ст. 169 КАС України.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 25, 94, 160, 161, 169, 242, 248, 256 КАС України, Законом України «Про судовий збір», суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Інспектора 2 роти 1 батальйону УПП в Харківській області лейтенанта поліції Мороховського Дениса Миколайовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви 10 днів з дня вручення даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення ним недоліків позовної заяви у встановлений строк, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.В. Баркова