Справа № 480/4139/20
Суддя: О.О. Осіпова
Дата ухвалення: 2021-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без розгляду
12 травня 2021 року Справа № 480/4139/20
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Осіпової О.О.,
за участю секретаря судового засідання - Мікулінцевої А.П.,
представника відповідача Парфененко М.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Сумської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення,-
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Сумської міської ради, в якому просить визнати незаконним та скасувати рішення Сумської міської ради від 19.12.2018 р. №4347-МР "Про відмову в наданні у власність земельної ділянки ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 ".
Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, в якій він зазначає, що йому стало відомо про оскаржуване рішення Сумської міської ради 22.06.2020р. під час ознайомлення з листом Департаменту забезпечення ресурсних Сумської міської ради за вих№В-3752/6.01-21 від 25.11.2019р. «Про інформування заявника» та отримання 22.06.2020р. копії оскаржуваного рішення, тому строки звернення до суду, передбачені ч.1, ч.2 ст.122 КАС України, на думку ОСОБА_1 , пропущені з поважних причин.
Ухвалою від 13.07.2020р. позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання доказів поважності причин його пропуску, а саме доказів отримання оскаржуваного рішення 22.06.2020 р., як зазначає позивач в заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.
Позивач, належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи (а.с.104), в судове засідання не з`явився, надіслав заяву (а.с.61), в якій зазначив, що позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.
В судовому засіданні представник відповідача під час вирішення судом питання про залишення позовної заяви без розгляду внаслідок пропущення передбаченого абз.1 ч.2 ст.122 КАС України шестимісячного строку звернення до суду пояснив, що позовна заява має бути залишена без розгляду, оскільки лист Департаменту забезпечення ресурсних Сумської міської ради за вих№В-3752/6.01-21 від 25.11.2019р. «Про інформування заявника» було направлено на адресу ОСОБА_1 в 2019 році, що підтверджується копією списку №9953 згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих (п.8), яким повідомлено про прийняття Сумською міською радою рішення від 19 грудня 2018 року №4347-МР "Про відмову в наданні у власність земельної ділянки ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 ". Крім того, це рішення було оприлюднено на сайті Сумської міської ради 22.12.2018р., що підтверджується відповідною роздруківкою з інтернет-сайту ради. Також на тесті самого рішення міститься відмітка про оприлюднення проекту даного рішення 09.11.2018р.
Вислухавши представника відповідача, дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов висновку про залишення без розгляду позовної заяви з огляду на таке.
Частинами першою-другою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою і четвертою статті 123 цього Кодексу.
Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Водночас, обов`язок доведення обставин, з якими сторона пов`язує поважність причин пропуску строків звернення до суду, покладається на особу, яка звернулась до суду.
Як встановлено судом, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом 06 липня 2020р. (дата направлення поштою позовної заяви до суду), вимоги якого стосуються визнання незаконним та скасування рішення Сумської міської ради від 19.12.2018 р. №4347-МР "Про відмову в наданні у власність земельної ділянки ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 ", тобто за межами шестимісячного строку звернення до адміністративного суду.
При цьому суд погоджується з посиланнями представника відповідача на те, що строк звернення до суду у даному випадку пропущений без поважних причин та має рахуватися з дня оприлюднення спірного рішення на веб-сайті Сумської міської ради.
Так, згідно з п. 5 ч. 3 ст. 50 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» секретар сільської, селищної, міської ради забезпечує своєчасне доведення рішень ради до виконавців і населення, організує контроль за їх виконанням, забезпечує оприлюднення рішень ради відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації", забезпечує офіційне оприлюднення рішень ради, які відповідно до закону є регуляторними актами, а також документів, підготовлених у процесі здійснення радою регуляторної діяльності, та інформації про здійснення радою регуляторної діяльності.
Згідно з ч.1 ст.59 Закону №280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.
Відповідно до ч. 11 ст.59 Закону №280/97-ВР акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України "Про доступ до публічної інформації", крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.
Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом, та інформації, що становить суспільний інтерес, визначений Законом України "Про доступ до публічної інформації" від 13.01.2021р. №2939-VI (далі - Закон № 2939-VI).
Відповідно до ст.1 Закону №2939-VI публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.
Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.
Згідно зі ст.5 Закону №2939-VI , доступ до інформації забезпечується шляхом:
1) систематичного та оперативного оприлюднення інформації: в офіційних друкованих виданнях; на офіційних веб-сайтах в мережі Інтернет; на єдиному державному веб-порталі відкритих даних; на інформаційних стендах; будь-яким іншим способом;
2) надання інформації за запитами на інформацію.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.13 Закону №2939-VI розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються, зокрема, суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання.
Відповідно до ч.1 ст.10-1 Закону №2939-VI публічна інформація у формі відкритих даних - це публічна інформація у форматі, що дозволяє її автоматизоване оброблення електронними засобами, вільний та безоплатний доступ до неї, а також її подальше використання.
Розпорядники інформації зобов`язані надавати публічну інформацію у формі відкритих даних на запит, оприлюднювати і регулярно оновлювати її на єдиному державному веб-порталі відкритих даних та на своїх веб-сайтах.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньоорганізаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню, інформацію про нормативно-правові засади діяльності.
За правилами ч. 2 ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» інформація, передбачена частиною першою цієї статті, підлягає обов`язковому оприлюдненню невідкладно, але не пізніше п`яти робочих днів з дня затвердження документа. У разі наявності у розпорядника інформації офіційного веб-сайту така інформація оприлюднюється на веб-сайті із зазначенням дати оприлюднення документа і дати оновлення інформації.
Отже, Закон №2939-VI зобов`язує розпорядника інформації оприлюднювати і регулярно оновлювати публічну інформацію у формі відкритих даних на єдиному державному веб-порталі відкритих даних та на своїх веб-сайтах.
Таким чином, протоколи сесії ради, висновки і рекомендації постійної комісії, протоколи засідань постійної комісії, результати поіменного голосування, акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування, в тому числі і рішення міської ради, є публічною інформацією у формі відкритих даних, які розпорядник інформації оприлюднює на єдиному державному веб-порталі відкритих даних та на своїх веб-сайтах.
Судом встановлено, що текст спірного рішення відповідно до ч. 2 ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» опубліковано на офіційному вебсайті Сумської міської ради в мережі Інтернет 22.12.2018р., що підтверджується відповідною роздруківкою з інтернет-сайту ради (а.с.67).
За таких обставин, суд вважає, що відсутні підстави для висновку про те, що згадуване рішення оприлюднено у належний спосіб ще в грудні 2018 року.
Суд звертає увагу, що строк звернення до суду з даним позовом обчислюється з дати, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, яке у даному випадку настала 22.12.2018р., коли спірне рішення було оприлюднено радою.
Крім того, лист Департаменту забезпечення ресурсних Сумської міської ради за вих№В-3752/6.01-21 від 25.11.2019р. «Про інформування заявника» було направлено на адресу ОСОБА_1 в 2019 році, що підтверджується копією списку №9953 згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих (п.8), яким повідомлено про прийняття Сумською міською радою рішення від 19 грудня 2018 року №4347-МР "Про відмову в наданні у власність земельної ділянки ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 " (а.с.97-99).
Таким чином, перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання подавати позов до суду, чи змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог в інших судових справах не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
Слід зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (AFFAIRE PЕREZ DE RADA CAVANILLES c. ESPAGNE №116/1997/900/1112).
З огляду на встановлене і з урахуванням висновків, викладених у постанові Верховного Суду, керуючись наведеними нормами та джерелами права, суд дійшов висновку про неповажність причин пропуску строку звернення до суду позивачем, оскільки позивач не вказав і не підтвердив відповідними доказами про існування об`єктивно непереборних обставин, що унеможливили своєчасне звернення до суду, а зазначені позивачем у заяві про поновлення строку звернення до суду обставини, такими визнані бути не можуть.
Оскільки позовні вимоги позивача заявлені поза межами шестимісячного строку звернення, то вони підлягають залишенню без розгляду внаслідок пропущення шестимісячного строку звернення до суду.
Керуючись ст. ст. 240, 248, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними та поновлення строків звернення до суду відмовити.
Позовну заяву ОСОБА_1 до Сумської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення - залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.
Повний текст ухвали складено 18 травня 2021 року
Суддя О.О. Осіпова