Справа № 240/8462/21
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2021-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 травня 2021 року м. Житомир справа № 240/8462/21

категорія 109020100

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Черняхович І.Е., перевіривши дотримання вимог законодавства при подачі позовної заяви ОСОБА_1 до Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області щодо ненадання дозволу на виготовлення проекту землеустрою земельної ділянки орієнтовною площею 2,0000 га для ведення підсобного господарства ОСОБА_1 за його клопотанням від 19 березня 2021 року;

- зобов`язати Брусилівську селищну раду Житомирського району Житомирської області повторно розглянути клопотання ОСОБА_1 від 19 березня 2021 року та надати дозвіл на виготовлення проекту землеустрою земельної ділянки орієнтовною площею 2,0000 га для ведення підсобного господарства згідно клопотання ОСОБА_1 від 19 березня 2021 року;

- стягнути з Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 1500000,00 гривень.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви до провадження, досліджуючи зміст та обґрунтованість позовної заяви та наданих документів до позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Згідно з пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

За загальним правилом, під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем, із визначених у частині 1 статті 5 КАС України, способи захисту своїх порушених прав, свобод чи інтересів. Позовні вимоги повинні формулюватися позивачем максимально чітко і зрозуміло.

Згідно з частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин; вирішуючи спір суд повинен встановити, що у зв`язку з прийнятим рішенням, вчиненням дії чи допущенням бездіяльності суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи інтереси особи у сфері публічно-правових відносин; при цьому, обставини дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав, свобод чи інтересів має довести належними та допустимими доказами саме позивач.

Розгляду та задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті вимоги, які відновлюють порушені права чи інтереси особи в сфері публічно-правових відносин.

При цьому слід зазначити, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене, на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних відносин (предмет та підстави позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

В прохальній частині позовної заяви ОСОБА_1 заявлено вимогу про визнання протиправною бездіяльність Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області щодо ненадання йому дозволу на виготовлення проекту землеустрою земельної ділянки за його клопотанням від 19 березня 2021 року. Водночас, обгрунтовуючи зазначену вимогу, в позові ОСОБА_1 зазначив, що ним 19 березня 2021 року було подано до відповідача клопотання про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки орієнтовною площею 2,0000 га для ведення особистого селянського господарства за межами населених пунктів Брусилівської селищної ради (бувшої Озерської сільської ради) Житомирського району Житомирської області, однак рішенням восьмої сесії Брусилівської селищної ради восьмого скликання від 21.04.2021 №326 йому було відмовлено в наданні такого дозволу. На підтвердження вказаних обставин ОСОБА_1 долучив до позовної заяви копію витягу з вищезазначеного рішення від 21.04.2021 №326.

Вказане свідчить, що за наслідками розгляду клопотання ОСОБА_1 від 19 березня 2021 року про надання йому дозволу на виготовлення проекту землеустрою відповідачем було вчинено дії - прийнято рішення від 21.04.2021 №326 про відмову в задоволенні вказаного клопотання, а не допущено протиправну бездіяльність щодо ненадання такого дозволу, як про це зазначає позивач в прохальній частині позовної заяви.

Відтак, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно уточнити заявлені ним позовні вимоги та привести їх у відповідність до фактичних обставин справи, щоб обираний спосіб захисту міг відновити порушені права.

Відповідно до положень пункту 3 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Окрім того, відповідно до пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31 березня 1995 року №4 позивач повинен зазначити, у чому саме полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно, з яких міркувань він виходить, визначаючи розмір моральної шкоди, та якими доказами це підтверджується.

При цьому, під обґрунтованим розрахунком суми, що стягується, слід розуміти визначення грошового еквіваленту факту заподіяння моральної шкоди залежно від характеру і обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних і т.д.), які зазнала позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалість, можливість відновлення і т.д.) і з урахуванням інших обставин. Аналогічна право позиція викладено в ухвалі Верховного Суду від 04.01.2019 у справі № 9901/1/19.

Зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що однією із заявлених в ній позовних вимог є вимога про стягнення моральної шкоди в розмірі 1500000,00 гривень, однак обґрунтованого розрахунку вказаної суми моральної шкоди в позовній заяві не зазначено та не надано доказів на підтвердження її розміру, що свідчить про недотримання позивачем вимог пункту 3 частини 5 статті 160 КАС України.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України, визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом подання до суду:

- належним чином оформленої уточненої позовної заяви (її копії для відповідача) із уточненням у ній заявлених позовних вимог шляхом приведення їх у відповідність до фактичних обставин справи;

- обґрунтованого розрахунку суми моральної шкоди та доказів на підтвердження її розміру.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя І.Е.Черняхович