Справа № 160/1530/21
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2021-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 травня 2021 року Справа № 160/1530/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЛозицької І.О.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «СУХА БАЛКА» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування припису,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Приватне акціонерне товариство «СУХА БАЛКА» з позовом до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати припис Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про усунення виявлених порушень законодавства про працю № 6/4.2/506/2 від 22.01.2021 року.
Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що вважає оскаржуваний припис протиправним, безпідставним та таким, що порушує права та законні інтереси позивача, а тому, на думку позивача, припис підлягає скасуванню.
Позивач зазначає, що ПрАТ «СУХА БАЛКА» здійснює свою діяльність відповідно до вимог чинного законодавства України та нормативних актів з охорони праці та промислової безпеки.
Натомість, як зазначає позивач, відповідачем здійснено позаплановий захід з порушенням законодавчо встановлених вимог, не об`єктивно та не прозоро, що призвело до порушення принципів державного нагляду (контролю).
Крім того, позивач зазначає, що відповідачем складено припис, вимоги якого виконати неможливо з об`єктивних причин, у той же час, законодавством передбачено застосування санкцій до суб`єкта господарювання за невиконання вимог припису.
Ухвалою суду від 03.02.2021 року було відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, а також встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов та докази на його обґрунтування.
Відповідач, заперечуючи проти позову, надав свій відзив на позов, який долучений до матеріалів справи.
В обґрунтування своїх заперечень проти позову відповідач зазначив, що захід державного контролю за додержанням законодавства про працю у ПрАТ «СУХА БАЛКА» проводився у встановленому Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Підставою для проведення заходу державного контролю у позивача стало звернення фізичної особи ОСОБА_1 про порушення що спричинило шкоду її правам від 28.10.2020 року.
Так, за результатами здійснення заходу державного контролю у позивача інспектором праці були встановлені порушення законодавства про працю та складено акт № 6/4.2/506 від 19.01.2021 року, в якому міститься детальний опис виявлених порушень з посиланням на відповідні вимоги законодавства.
За поясненням відповідача, враховуючи наявність виявлених під час перевірки порушень законодавства про працю, інспектором праці був складений припис про усунення виявлених порушень № 6/4.2/506/2 від 22.01.2021 року, один примірник якого було вручено позивачу.
Відповідач зауважив, що діяв лише на підставі, в межах повноважень та спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.
Крім того, відповідач зазначив, що позивач допустив посадову особу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до здійснення позапланової перевірки, надав документи, необхідні для її здійснення, за результатами чого встановлені порушення вимог чинного законодавства про працю, та не скористався правом недопуску до проведення державного нагляду (контролю), чим фактично, на думку відповідача, визнав наявність відповідних підстав для його проведення.
Беручи до уваги викладене, відповідач вважає, що припис про усунення виявлених порушень № 6/4.2/506/2 від 22.01.2021 року є законним та обґрунтованим, складеним на підставі та у відповідності до норм діючого законодавства, тому відсутні підстав для його скасування. Відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
18.03.2021 року позивачем надано до суду відповідь на відзив, яку долучено до матеріалів справи. Позивач не погоджується з доводами відповідача, викладеними у відзиві на позовну заяву, вважає доводи відповідача необґрунтованими та безпідставними з огляду на те, що при проведенні перевірки контролюючим органом були допущені порушення норм чинного законодавства.
Також позивач вважає, що відповідачем безпідставно встановлено порушення ПрАТ «СУХА БАЛКА» ч. 3 ст. 32 КЗпП України та, відповідно, оскаржуваний припис, на думку позивача, є протиправним.
Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов наступних висновків.
Згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань видами діяльності підприємства є: 07.10 Добування залізних руд (основний); 85.32 Професійно-технічна освіта; 46.72 Оптова торгівля металами та металевими рудами; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна; 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель.
З матеріалів справи вбачається, що згідно наказу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 13.01.2021 року № 40-П «Про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю)», відповідно до абз. 5 частини 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V, Положення про Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці від 03.08.2018 року № 84, на підставі звернення фізичної особи про порушення, що спричинило шкоду її правам, за погодженням Державної служби України з питань праці № 65/1/4.1-3В-21 від 05.01.2021 року (вхід. № КО-Б-23-ДС від 06.01.2021 року Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області), наказано головному державному інспектору відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Криворізькому регіоні управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Ковині Марині Олександрівні провести у період з 14.01.2021 року по 19.01.2021 року позаплановий захід зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі інспекційного відвідування, щодо додержання законодавства про працю у Приватному акціонерному товаристві «Суха Балка», з питань зміни істотних умов праці.
13.01.2021 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області було видано направлення № 24-Н на проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) на ім`я головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Криворізькому регіоні управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Ковині Марини Олександрівни.
Так, судом встановлено, що у період з 15.01.2021 року по 19.01.2021 року відповідачем було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері праці ПрАТ «СУХА БАЛКА», за результатом якого складено акт від 19.01.2021 року № 6/4.2/506 (далі акт).
З акту вбачається, що інспекційне відвідування було проведено вибірково, а саме, у відношенні працівниці ОСОБА_1 .
Зазначений акт підписано т.в.о. генерального директора позивача ОСОБА_2 , а також в.о. директора з персоналу ОСОБА_3 - із запереченнями.
Примірник вказаного акту отримано представником позивача, про що у акті містяться відповідна відмітка та підпис.
За результатами проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) було виявлено наявність порушень вимог законодавства, а саме: у відповідності до колективного трудового договору товариства ОСОБА_1 був встановлений багатозмінний режим роботи з роботою у три зміни (1 зміна з 22:00 до 06:00, 2 зміна з 06:00 до 14:00, 3 зміна з 14:00 до 22:00). Згідно наказу від (мовою оригіналу) 12.10.2020 року № 4086-ОТ «Об оплате труда 1.34» у зв`язку з виробничою необхідністю з 01.10.2020 року ОСОБА_1 була переведена на однозмінний режим роботи з загальними вихідними днями (даний факт підтверджується табелем обліку робочого часу товариства). При цьому, товариством не було надано особистої заяви про прохання переведення ОСОБА_1 на однозмінний режим роботи або її згоди про зміну її робочого графіку, що вважається за відсутнє. Повідомлення чи попередження про зміни режиму роботи ОСОБА_1 товариством надано не було, що також вважається за відсутнє. Даний факт порушує вимоги ч. 3 ст. 32 КЗпП України, а саме: «У зв`язку із змінами в організації виробництва і праці допускається зміна істотних умов праці при продовженні роботи за тією ж спеціальністю, кваліфікацією чи посадою. Про зміну істотних умов праці систем та розмірів оплати праці, пільг, режиму роботи, встановлення або скасування неповного робочого часу, суміщення професій, зміну розрядів і найменування посад та інших працівник повинен бути повідомлений не пізніше ніж за два місяці».
Проте, Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області було винесено припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю № 4/4.2/506/2 від 22.01.2021 року, відповідно до якого, позивача зобов`язано у строк до 05.02.2021 року усунути порушення щодо зміни істотних умов праці працівникам ПрАТ «СУХА БАЛКА», а саме, працівниці ОСОБА_1 (ч. 3 ст. 32 КЗпП України).
Не погоджуючись із приписом про усунення виявлених порушень, вважаючи його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з цією позовною заявою.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
За приписами ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 259 Кодексу законів про працю України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року №100 «Про утворення територіальних органів Державної служби з питань праці та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України» утворено Державну службу України з питань праці, реорганізувавши шляхом злиття територіальні органи Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки і Державної інспекції з питань праці.
Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 16.09.2015 року №929-р «Питання Державної служби з питань праці», на Державну службу України з питань праці покладено здійснення функцій і повноважень Державної інспекції з питань праці, що припиняється.
Положення про Державну службу України з питань праці затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015р. №96 (далі - Положення).
Відповідно до п.1 вказаного Положення Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
За приписами підпункту 9 пункту 4 Положення, Держпраці відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства про працю, зайнятість населення в частині дотримання прав громадян під час прийому на роботу та працівників під час звільнення з роботи; використання праці іноземців та осіб без громадянства; наймання працівників для подальшого виконання ними роботи в Україні в іншого роботодавця; дотримання прав і гарантій стосовно працевлаштування громадян, які мають додаткові гарантії у сприянні працевлаштуванню; провадження діяльності з надання послуг з посередництва та працевлаштування.
Підпунктом 50 пункту 4 Положення передбачено, що Державна служба України з питань праці видає в установленому порядку роботодавцям, суб`єктам господарювання, які надають послуги з посередництва у працевлаштуванні в Україні або за кордоном, здійснюють наймання працівників для подальшого виконання ними роботи в Україні в іншого роботодавця, фондам загальнообов`язкового державного страхування, виконавчим органам міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад, а також центральним органам виконавчої влади обов`язкові до виконання приписи щодо усунення порушень законодавства з питань, які належать до компетенції Держпраці, та вносить пропозиції щодо накладення дисциплінарних стягнень на посадових осіб, винних у порушенні законодавства.
Згідно з п. 7 Положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019р. №823 "Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю", затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі - Порядок №823), який визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування), з урахуванням особливостей, визначених, зокрема, Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
За приписами абз. 2 п. 1 Порядку № 823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю, крім заходів з питань виявлення неоформлених трудових відносин, здійснюються відповідно до вимог Закону та з урахуванням пунктів 2-4 цього Порядку.
Відповідно до п. 5 Порядку № 823 інспекційні відвідування проводяться з таких підстав:
1) за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю;
2) за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин;
3) за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань виключно з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту;
4) за рішенням суду;
5) за повідомленням посадових осіб органів державного нагляду (контролю), правоохоронних органів про виявлені в ході виконання ними повноважень ознак порушення законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин;
ДПС та її територіальних органів про:
- невідповідність кількості працівників роботодавця обсягам виробництва (виконаних робіт, наданих послуг) до середніх показників за відповідним видом економічної діяльності;
- факти порушення законодавства про працю, виявлені в ході здійснення повноважень;
- факти провадження господарської діяльності без державної реєстрації у порядку, встановленому законом, як суб`єкта господарювання;
Пенсійного фонду України та його територіальних органів про:
- роботодавців, в яких стосовно працівників відсутнє повідомлення про прийняття на роботу;
- роботодавців, в яких протягом місяця кількість працівників, що працюють на умовах неповного робочого часу, збільшилась на 20 і більше відсотків;
- фізичних осіб, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року;
- роботодавців, в яких 30 і більше відсотків фізичних осіб працюють на умовах цивільно-правових договорів;
- роботодавців із чисельністю 20 і більше працівників, в яких протягом місяця відбулося скорочення на 10 і більше відсотків працівників;
7) за інформацією профспілкових органів про порушення прав працівників, які є членами профспілки, виявлених у ході здійснення громадського контролю за додержанням законодавства про працю;
8) за дорученням Прем`єр-міністра України;
9) за зверненням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини;
10) за запитом народного депутата;
11) у разі невиконання вимог припису.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України від 05.04.2007р. № 877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі Закон № 877).
Згідно з приписами ч.ч. 1, 4, 5 ст. 2 Закону № 877 дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення, державного контролю за додержанням законодавства у сфері моніторингу, звітності та верифікації викидів парникових газів у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема, державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.
Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частини одинадцятої статті 4-1, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої та десятої статті 7, статей 9, 10, 12, 19, 20, 21 цього Закону.
Суд зазначає, що Закон №877 містить вичерпний перелік норм, дотримання яких зобов`язані забезпечити Держпраці та його територіальні органи при здійсненні державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення.
Відповідно до абз.3 ст.1 Закону № 877 заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Відповідно до п.1 ст. 6 Закону № 877 підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.
Як вбачається з матеріалів справи, підставою для проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) стало звернення до т.в.о. голови Державної служби з питань праці із заявою від 28.10.2020 року фізичної особи ОСОБА_1 , в кому остання зазначала про систематичні зміни її робочого графіку, які не погоджувалися з профспілковою організацією. Також, ОСОБА_4 у своїй заяві зазначала про порушення норм з охорони праці, тому, просила перевірити викладені обставини.
Крім того, судом встановлено, що до т.в.о. голови Державної служби України з питань праці звернувся також народний депутат України ОСОБА_5 з депутатським зверненням, в якому просив взяти під особистий контроль та забезпечити повний, всебічний і об`єктивний розгляд заяв працівників ПрАТ «Суха Балка» про порушення трудового законодавства на підприємстві, які раніше були подані до Державної служби України з питань праці, а також провести позаплановий захід державного нагляду за кожною заявою працівників ПрАТ «Суха Балка». До вказаного звернення додано, зокрема, копію заяви ОСОБА_1 від 28.10.2020 року.
Судом встановлено, що листом від 05.01.2021 року № 65/1/4.1-3В-21 «Про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю)» Державна служба України з питань праці направила до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області для розгляду та вжиття заходів реагування в межах повноважень звернення ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_1 , ОСОБА_8 , які надійшли від народного депутата України ОСОБА_5 .
З вищезазначеного листа вбачається, що відповідно до вимог абз. 5 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» Держпраці погодило проведення Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області позапланового заходу державного нагляду (контролю) у ПрАТ «Суха Балка» за зверненнями ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_1 , ОСОБА_8 .
На підставі вказаного, відповідачем видано наказ від 13.01.2021 року № 40-П «Про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю)», а також 13.01.2021 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області було видано направлення № 24-Н на проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) на ім`я головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Криворізькому регіоні управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Ковині Марини Олександрівни.
Суд зазначає, що відповідно до ч. ч. 1-5 ст. 7 Закону України № 877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються:
найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід;
найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід;
місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід;
номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід;
перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові;
дата початку та дата закінчення заходу;
тип заходу (плановий або позаплановий);
форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо);
підстави для здійснення заходу;
предмет здійснення заходу;
інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.
Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.
Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.
З направлення Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 13.01.2021 року № 24-Н вбачається, що підпис особи, що видала вказане направлення не засвідчено печаткою.
Суд не приймає до уваги твердження відповідача, що на етапі допуску до інспекційного відвідування позивач міг поставити питання про необґрунтованість призначення та невідповідність розпорядчих документів, оскільки у разі якщо державним органом контролю була проведена перевірка, в даному випадку інспекційне відвідування, на підставі наказу про її проведення і за наслідками такої перевірки прийнято рішення, то цей наказ як акт індивідуальної дії реалізовано його застосуванням, а тому його оскарження після допуску перевіряючих до проведення перевірки не є належним способом захисту права платника податків, оскільки наступне скасування наказу не може призвести до відновлення порушеного права. Належним способом захисту порушеного права платника податків у такому випадку є саме оскарження рішення, прийнятого за результатами перевірки.
Вказана позиція суду стосується податкового спору, проте, наведені судом норми та правовий висновок регулюють питання можливості відновлення порушеного права оскаржуваним наказом у випадку проведення перевірки.
Разом з тим, на переконання суду, вказані недоліки, як і доводи позивача щодо відмінностей посади перевіряючої особи в акті перевірки та направленні на перевірку, не можуть бути самостійними та достатніми підставами для визнання протиправним та скасування оскаржуваного припису.
Як вже було встановлено судом, за результатами проведення позапланового заходу зі здійснення державного (контролю) ПрАТ «СУХА БАЛКА» встановлено порушення законодавства, а саме: у відповідності до колективного трудового договору товариства ОСОБА_1 був встановлений багатозмінний режим роботи з роботою у три зміни (1 зміна з 22:00 до 06:00, 2 зміна з 06:00 до 14:00, 3 зміна з 14:00 до 22:00). Згідно наказу від (мовою оригіналу) 12.10.2020 року № 4086-ОТ «Об оплате труда 1.34» у зв`язку з виробничою необхідністю з 01.10.2020 року ОСОБА_1 була переведена на однозмінний режим роботи з загальними вихідними днями (даний факт підтверджується табелем обліку робочого часу товариства). При цьому, товариством не було надано особистої заяви про прохання переведення ОСОБА_1 на однозмінний режим роботи або її згоди про зміну її робочого графіку, що вважається за відсутнє. Повідомлення чи попередження про зміни режиму роботи ОСОБА_1 товариством надано не було, що також вважається за відсутнє, чим порушено вимоги ч. 3 ст. 32 КЗпП України.
22.01.2021р. відповідачем було винесено оскаржуваний припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю № 6/4.2/506/2.
Відповідно до ч. 8 ст. 7 Закону № 877 припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Вирішуючи даний спір, суд зазначає, що встановлене в ході позапланового заходу зі здійснення державного (контролю) ПрАТ «СУХА БАЛКА» порушення полягає в тому, що про зміну істотних умов праці в даному випадку режиму роботи, працівника не повідомлено більше ніж за 2 місяці.
Суд зазначає, що відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 32 КЗпП України переведення на іншу роботу на тому ж підприємстві, в установі, організації, а також переведення на роботу на інше підприємство, в установу, організацію або в іншу місцевість, хоча б разом з підприємством, установою, організацією, допускається тільки за згодою працівника, за винятком випадків, передбачених у статті 33 цього Кодексу та в інших випадках, передбачених законодавством.
Не вважається переведенням на іншу роботу і не потребує згоди працівника переміщення його на тому ж підприємстві, в установі, організації на інше робоче місце, в інший структурний підрозділ у тій же місцевості, доручення роботи на іншому механізмі або агрегаті у межах спеціальності, кваліфікації чи посади, обумовленої трудовим договором. Власник або уповноважений ним орган не має права переміщати працівника на роботу, протипоказану йому за станом здоров`я.
Згідно з ч.3 ст.32 КЗпП України у зв`язку із змінами в організації виробництва і праці допускається зміна істотних умов праці при продовженні роботи за тією ж спеціальністю, кваліфікацією чи посадою. Про зміну істотних умов праці - систем та розмірів оплати праці, пільг, режиму роботи, встановлення або скасування неповного робочого часу, суміщення професій, зміну розрядів і найменування посад та інших - працівник повинен бути повідомлений не пізніше ніж за два місяці.
З наявних матеріалів справи вбачається, а саме, копії пояснень ПрАТ «СУХА БАЛКА» від 19.01.2021 року № 62.7/131, наданих при перевірці, та не заперечується сторонами, що фізична особа ОСОБА_1 (таб. № НОМЕР_1 ) працює в ПрАТ «СУХА БАЛКА» з 13.04.2005 року. З 19.11.2009 року ОСОБА_1 на підставі особистої заяви переведено стовбуровим на дільницю № 34 ш. «Ювілейна».
За приписами ст. ст. 57, 58 КЗпП України час початку і закінчення щоденної роботи (зміни) передбачається правилами внутрішнього трудового розпорядку і графіками змінності у відповідності з законодавством.
При змінних роботах працівники чергуються в змінах рівномірно в порядку, встановленому правилами внутрішнього трудового розпорядку.
Перехід з однієї зміни в іншу, як правило, має відбуватися через кожний робочий тиждень в години, визначені графіками змінності.
Як встановлено судом та не заперечується сторонами, ОСОБА_1 було встановлено багатозмінний режим роботи з роботою у три зміни.
Проте, як зазначає позивач, у період з 01.10.2020 року по 31.12.2020 року, тимчасово була відсутня необхідність залучення ОСОБА_1 до роботи у першу (нічну) та третю (вечірню) зміни.
Беручи до уваги викладене, суд зазначає, що зміна істотних умов праці може бути визнана законною тільки в тому випадку, якщо буде доведена наявність змін в організації виробництва і праці. Якщо такі зміни не вводяться, власник не має права змінити істотні умови праці.
Суд критично ставиться до твердження позивача, що у ПрАТ «СУХА БАЛКА» не відбувалось змін в організації виробництва та праці, а, відтак, відсутні підстави для ствердження про зміну істотних умов праці. Доказів протилежного позивачем до суду не надано.
Суд зазначає, що, оскільки у позивача не відбувалась зміна в організації виробництва та праці, то позивач безпідставно здійснив переведення ОСОБА_1 на однозмінний режим роботи.
При цьому, суд зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 32 КЗпП України режим роботи є істотною умов праці, про зміну якого має бути попереджено працівника за 2 місяці.
Крім того, суд не приймає до уваги доводи позивача щодо неможливості усунути порушення, визначені в оскаржуваному приписі, оскільки, ОСОБА_4 з 01.01.2021 року продовжує виконувати свою роботу у змінному режимі, який складається з трьох змін, з огляду на наступне.
Суд звертає увагу, що позивачем не надано доказів того, що ОСОБА_4 з 01.01.2021 року продовжує виконувати свою роботу у вищезазначеному режимі роботи.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
ПрАТ «СУХА БАЛКА» не надано суду жодних документів в підтвердження своєї правової позиції, табелі обліку робочого часу, накази тощо.
Суд звертає увагу, що подання до суду наявних в учасника справи доказів є його прямим обов`язком. Суд же за результатами розгляду спору має зробити у відповідних судових актах свій висновок про те, що стверджуване однією стороною на підтримку своєї позиції є більше ймовірним, аніж заперечення іншої сторони проти цього. Фактично кожне судове рішення ґрунтується на доказах, поданих учасниками справи. Лише за їхньої наявності можна встановити факт порушення матеріального права та правильність застосування відповідних норм процесуальних кодексів. Якщо ж докази відсутні, то не можна говорити й про порушення права. В свою чергу відсутність порушеного права свідчить про відсутність спору як такого. Тому, незалежно від юрисдикції суду, саме докази у судовій справі це основа будь-якого судового процесу, і вони мають ґрунтуватися виключно на принципах законності, належності та допустимості.
Рішенням Європейського суду з прав людини від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» визначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами.

За вказаних обставин суд зазначає, що відповідачем як суб`єктом владних повноважень, на якого законом покладено тягар доведення обґрунтованості винесеного рішення, у разі його судового оскарження, надано належні докази правомірності прийняття оскаржуваного припису. Натомість, позивачем у ході судового розгляду не надано належних та достатніх доказів, що свідчили б про протиправність, прийнятого відповідачем припису.

Таким чином, суд дійшов до висновку, що оскаржуваний припис Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про усунення виявлених порушень законодавства про працю № 6/4.2/506/2 від 22.01.2021 року є правомірним та скасуванню не підлягає.

З урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

У зв`язку з відмовою в задоволенні повних вимог питання щодо розподілу судових витрат не вирішується.

Керуючись ст.ст. 9, 72-77, 139, 242-243, 245-246, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог Приватного акціонерного товариства «СУХА БАЛКА» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування припису відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 19.05.2021року.

Суддя І.О. Лозицька