Справа № 520/18075/2020
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2021-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Шляхова О.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2021 р. Справа № 520/18075/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Чалого І.С.,

Суддів: Катунова В.В. , Ральченка І.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційними скаргами ОСОБА_1 та Управління Служби безпеки України в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.02.2021, м. Харків, повний текст складено 18.02.21 по справі № 520/18075/2020 за позовом ОСОБА_1 до Управління Служби безпеки України в Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач (надалі - ОСОБА_1 ) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просив суд визнати протиправною бездіяльність Управління Служби безпеки України в Харківській області, яка полягає у не застосування при визначені грошового забезпечення відомості, про яке зазначені в довідці про грошове забезпечення ОСОБА_1 від 03.08.2020 № 674 показника 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом України "Про державний бюджет України на 2019 рік" станом на 01.01.2019 року з множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, відповідно до статей 43 і 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" від 09.04.1992 року №2262-XII, постанови Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" від 30.08.2017 року № 704; визнати протиправною бездіяльність Управління Служби безпеки України в Харківській області, яка полягає у не включенні в довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 від 03.08.2020 №2674 відомостей про премію у розмірі 40% (від посадового окладу); зобов`язати Управління Служби безпеки України в Харківській області виготовити нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 для перерахунку пенсії станом на 05.03.2019 року з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням виходячи з 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом України "Про державний бюджет України на 2019 рік" станом на 01.01.2019 року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", статті 9 Закону України від 20.12.1991 №2011-ХІІ "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" та з врахуванням п. 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) з урахуванням розміру премії 40% посадового окладу та направити нову довідку до Головного управління Пенсійного фонду України у Харківській області для проведення перерахунку з 01.04.2019 основного розміру пенсії з врахуванням виплачених сум.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 18.02.2021 позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано протиправною бездіяльність Управління Служби безпеки України в Харківській області, яка полягає у не застосування при визначені грошового забезпечення, відомості про яке зазначені в довідці про грошове забезпечення ОСОБА_1 від 03.08.2020 № 2674 показника 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом України "Про державний бюджет України на 2019 рік" станом на 01.01.2019 з множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, відповідно до статей 43 і 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" від 09.04.1992 №2262-XII, постанови Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" від 30.08.2017 № 704.

Зобов`язано Управління Служби безпеки України в Харківській області виготовити нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 для перерахунку пенсії станом на 05.03.2019 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням виходячи з 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом України "Про державний бюджет України на 2019 рік" станом на 01.01.2019 та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", статті 9 Закону України від 20.12.1991 №2011-ХІІ "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" та з врахуванням п. 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) з урахуванням розміру премії, посадового окладу, та направити нову довідку до Головного управління Пенсійного фонду України у Харківській області для проведення перерахунку з 01.04.2019 основного розміру пенсії з врахуванням виплачених сум.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Управління Служби безпеки України в Харківській області (вул. Мироносицька, буд. 2, м. Харків, 61002, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказав, що висновок суду першої інстанції в частині задоволення вимог прямо суперечить вимогам закону щодо заборони застосування мінімальної заробітної плати та нормативним приписам постанови Кабінету Міністрів України якою визначено, що примітки не містять нормативних положень та носять виключно роз`яснювальний характер. Зокрема, пунктом 3 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" від 06.12.2016 № 1774-VIII, який набрав чинності 01.01.2017, встановлено, що після набрання чинності цим Законом мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат. Проте, в своєму рішенні суд безпосередньо зобов`язує відповідача здійснити обрахунок посадового окладу позивача станом на 2019 рік виходячи з розміру 50% мінімальної заробітної плати встановленої Законом України "Про Державний бюджет України на 2019 рік". Крім того, не відповідає вимогам діючого законодавства і сам факт застосування приписів скасованих приміток до Додатків 1, 14 до Постанови № 704, як норм права, оскільки прямо суперечить вимогам пунктів 20, 32 постанови Кабінету Міністрів України від 06.09.2005 року №870 (далі - Постанова № 870), які свідчать про відсутність норм права в примітках та неможливістю застосування скасованих норм. Протиправність зобов`язання у застосуванні механізму обрахунку із застосуванням вимог приміток додатків 1, 14 Постанови № 704 та ігнорування вимог Постанова № 870 підтверджена висновками колегії Верховного Суду, які викладені у постанові від 11.02.2021 по справі № №240/11952/19.

Представник позивача також не погодившись із рішенням суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовних вимог, подав апеляційну скаргу, в якій просив суд апеляційної інстанції ухвалити рішення на його користь.

Апеляційну скаргу мотивував тим, що додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення та премії), скасовані чи такі, що не виплачуються на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) для перерахунку пенсії не враховуються. Однак звертає увагу суду, що премія скасована не була і виплачується по сьогодні, позивачем не були заявлені вимоги стосовно тих надбавок яких не існує. Вказує, що матеріалами справи підтверджується, що позивач під час проходження служби отримував премію в розмірі 40% від посадового окладу, ураховуючи зазначений розмір премії ГУПФУ призначив позивачу пенсію, що підтверджується протоколом про призначення пенсії. В подальшому ГУПФУ було здійснено перерахунок пенсії позивачу з 01.01.2011, аналогічно з урахуванням розміру премії 40% від посадового окладу. Однак під час складання довідки про грошове забезпечення ОСОБА_1 для перерахунку пенсії від 03.08.2020 року, УСБУ в Харківській області визначило розмір премії 10% від посадового окладу, що абсолютно не відповідає тому розміру премії яку позивач отримував під час проходження служби, та яка враховувалась під час призначення йому пенсії та при попередніх перерахунках пенсії. Таким чином зазначені дії відповідача вважає протиправними та такими, що звужують зміст та обсяг існуючих прав і свобод, оскільки скасовують надбавки, доплати, підвищення і премії, які отримував військовий пенсіонер під час служби, та які враховувались при попередніх перерахунках пенсій.

Скориставшись правом подання відзиву на апеляційну скаргу, відповідач просив рішення суду першої інстанції залишити без змін в частині відмови в задоволенні позову, апеляційну скаргу без задоволення.

Відповідно до приписів ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справа розглядається в порядку письмового провадження.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга відповідача підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що позивач проходив військову службу в Службі безпеки України та був звільнений з військової служби у запас 25.12.2010.

Позивачу призначено пенсію за вислугу років відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб звільнених з військової служби та деяких інших осіб" №2262-ХІІ від 09.04.1992 з 26.12.2010, в розмірі 74% грошового забезпечення.

Позивач перебуває на пенсійному обліку у Головному управлінні Пенсійного фонду України в Харківській області.

05.03.2019 набрало законної сили рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 року у справі №826/3858/18, яким визнано протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови №103 та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку №45. У зв`язку з чим, позивач звернувся до Управління СБУ з заявою про складання нової довідки для перерахунку пенсії про грошове забезпечення позивача з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення, передбачених постановою КМУ від 30.08.2017 № 704 та наказом Міноборони від 07.06.2018 № 260.

Управління СБУ у відповідності до положень постанови КМУ від 30.08.2017 № 704 та на підставі рішення Верховного Суду від 17.12.2019 у зразковій справі №160/8324/19, надало позивачу оновлену довідку від 03.08.2020 №2674 про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019 для проведення перерахунку пенсії з 01.04.2019, яка містить відомості про розрахунок розміру посадового окладу - 7330 грн., оклад за військовим званням "полковник"- 1480 грн.; надбавка за вислугу років 50% - 4405 грн., надбавка за особливості проходження служби 33% - 4360 грн. 95 коп., надбавка за службу в умовах режимних обмежень 15% - 1099 грн. 50коп. та премії 10% - 733 грн., із застуванням при розрахунку прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач не погодившись із зазначеною довідкою з підстав того, що вона не відповідає вимогам п. 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" з рахунком не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, а також через те, що при виготовленні довідки від 03.08.2020 № 2674 відповідач зазначив невірний розмір премії, а саме замість премії у розмірі 40% від посадового окладу, яку позивач отримував під час проходження служби та яка була враховувалась під час призначення та попередніх перерахунків пенсії зазначений розмір 10% , звернувся до суду.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку про обґрунтованість доводів позивача відносно того, що розрахунки його посадового окладу та окладу за військовим званням мають проводитись шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року) на відповідний тарифний коефіцієнт.

Відмовляючи в частині задоволення позовних вимог про встановлення відсоткового розміру премії 40 %, як такого що був встановлений позивачу на момент звільнення з військової служби, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідачем у довідці про розмір грошового забезпечення позивача від 03.08.2020 №2674 станом на 05.03.2019 правильно вказаний відсотковий розмір премії, що становить 10 %.

Надаючи правову оцінку доводам апеляційної скарги позивача та відповідача, колегія суддів зважає на таке.

Спеціальним законом, який регулює правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, службі в органах внутрішніх справ, є Закон України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (далі по тексту - Закон № 2262-ХІІ).

Правовою основою для реалізації гарантії перерахунку призначених пенсій у зв`язку зі збільшенням рівня грошового забезпечення діючих військовослужбовців є положення ч. 3 ст. 43 та ч. 4 ст. 63 Закону № 2262-XII.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 4 ст. 63 Закону № 2262-ХІІ перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.

Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.

Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим зі служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Відповідно до ч.3 ст.51 Закону № 2262-ХІІ перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів ПФУ та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону №2262-XII, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45 (далі по тексту - Порядок № 45).

Пунктом 1 Порядку № 45 визначено, що пенсії, призначені відповідно до Закону № 2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Аналіз наведених вище норм права в системному взаємозв`язку дає підстави для висновку, що підставою для проведення перерахунку пенсії особам, які отримують пенсію за нормами Закону № 2262-ХІІ, є зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, або введення для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, проведеного на підставі рішення Кабінету Міністрів України, позаяк саме цьому органу законодавчо надано право на встановлення умов та порядку перерахунку пенсій, а також розміри грошового забезпечення для такого перерахунку. Перерахунок пенсії здійснюється головними управліннями Пенсійного фонду після надходження від уповноваженого органу, з якого пенсіонер звільнився зі служби, відповідної довідки та виключно з урахуванням тих складових грошового забезпечення, які вказані у такій довідці.

Спірні правовідносини між сторонами склались з приводу правомірності відмови відповідача видати нову довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії станом на 05.03.2019 із застосуванням пункту 1 примітки Додатку 1 та примітки Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" (50 % мінімальної заробітної плати) при обчислені розмірів посадових окладів та окладу за військовим званням станом на 01.01.2019, а також з урахуванням премії в розмірі, що встановлений на момент звільнення з військової служби та призначення пенсії - 40 % від посадового окладу.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" (далі - постанова № 704) затверджено, зокрема, тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 1 та схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу згідно з додатком 14.

Пунктом 4 постанови № 704, в редакції на час її прийняття, установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

Згідно з пунктом 1 Примітки додатку 1 постанови № 704 посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

Згідно Примітки додатку 14 постанови № 704 оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. У разі коли розмір окладу визначений у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище - заокруглюються до десяти гривень.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" (далі - постанова № 103), яка набрала чинності 24 лютого 2018 року, затверджено зміни, що вносяться до постанов Кабінету Міністрів України.

Відповідно до пункту 3 постанови № 103 у постанові № 704 пункт 4 викладено в такій редакції: "Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14"

Редакція Приміток додатків 1 та 14 не була змінена у зв`язку зі зміною редакції пункту 4 постанови № 704, тобто зміст приміток додатків 1 та 14 не був приведений у відповідність з нормою пункту 4 цієї ж постанови.

Загальні підходи до підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України (постанов і розпоряджень), їх форму, структуру та техніко-юридичні особливості розроблення з урахуванням нормопроектувальної техніки визначені Правилами підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 6 вересня 2005 року № 870 (далі - Правила).

Пунктом 20 Правил передбачено вимоги, які встановлюються до змісту проекту положення або іншого нормативно-правового акта, який передбачається затвердити постановою. Так, в окремих випадках в структурі проекту документа допускається, як виняток, застосування примітки (зноски) без нормативних положень. Додатки до проекту документа повинні містити перелік елементів, включення яких до тексту ускладнило б його сприйняття. Додатки позначаються цифрами.

Відповідно до пункту 24 Правил метою підготовки проекту акта про внесення змін до актів Кабінету Міністрів України є їх приведення у відповідність з прийнятими законами, актами Президента України, а також забезпечення взаємоузгодження норм окремих актів Кабінету Міністрів України.

Згідно з пунктом 2.16 Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12 квітня 2005 року № 34/5, включення до нормативно-правових актів приміток не допускається, за винятком випадків, якщо необхідно дати визначення будь-якого суміжного поняття або помістити короткий коментар, що допоможе точніше зрозуміти положення, викладені в структурній одиниці нормативно-правового акта. Примітки не повинні містити норм права.

З урахуванням викладеного, нормативні положення постанови № 704, які встановлюють розмір посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців та порядок їх обчислення, містяться у пункті 4. В той же час Примітки додатків 1 та 14 не містять нормативні положення та не встановлюють такі розміри, а лише роз`яснюють порядок їх обчислення.

Отже, додатки 1 та 14 до постанови № 704 мають примітки пояснюючого характеру, зокрема, наведена інформація щодо арифметичної дії (множення), яка застосується при обчисленні розмірів посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням, в залежності від відповідних тарифних коефіцієнтів, та наведені правила округлення розрахунків. У цих примітках норми права не містяться.

З урахуванням викладеного, колегія суддів зазначає, що Примітка у Додатку 1 та Додатку 14 постанови № 704 не може мати нормативного характеру, відтак, станом на дату первинної видачі довідки застосуванню у спірних правовідносинах підлягали саме положення основної норми Постанови № 704 (пункт 4), яка має нормативний характер, тобто містить правила поведінки для невизначеного широкого кола осіб.

З урахуванням викладеного, колегія суддів уважає, що згідно з Постановою № 704 (в редакції Постанови № 103) розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, для складання довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії за відповідною посадою, є розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01.01.2018, а прожитковий мінімум на відповідний календарний рік або мінімальна заробітна плата (чи її частина) для розрахунків розмірів цих окладів у спірний період не застосовується.

Отже, на момент виникнення спірних правовідносин (станом 01.01.2019) пункт 4 постанови КМ України № 704 визначав, що при обчисленні розмірів посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу використовується такий показник, як "розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року".

З урахуванням викладеного, колегія суддів уважає помилковим висновок суду першої інстанції про задоволення позовних вимог про видачу довідки із проведенням перерахунку посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2019.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги відповідача є такими, що заслуговують на увагу.

Колегія суддів зважає на те, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 по справі № 826/6453/18 за наслідками апеляційного перегляду справи було скасовано рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 16.10.2019 в частині відмови в задоволенні позову до Кабінету Міністрів України, треті особи: Міністерство соціальної політики України, Пенсійний фонд України, про визнання протиправним та скасування пункту постанови і прийнято в цій частині нову постанову, якою позов до Кабінету Міністрів України, треті особи: Міністерство соціальної політики України, Пенсійний фонд України, про визнання протиправним та скасування пункту постанови - задоволено.

Визнано протиправним та скасовано п. 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб". У іншій частині рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 16.10.2019 залишено без змін.

Отже, з 29.01.2020, тобто з дня набрання законної сили рішенням у справі № 826/6453/18, пункт 6 постанови Кабінету Міністрів України № 103 втратив чинність та була відновлена дія п.4 постанови КМ України № 704 у первісній редакції, тобто в редакції, що передбачає визначення посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.

За цим нормативно-правовим регулюванням пунктом 4 Постанови № 704 визначено граничну нижню величину, яка береться для розрахунку посадового окладу, що складає розмір прожиткового мінімуму, встановленого на 1 січня відповідного року, але не менше 50% мінімальної заробітної плати станом на 1 січня відповідного року. Відтак, в тому випадку, коли у календарному році, в якому застосовується відповідна норма зазначеного підзаконного нормативно-правового акту, 50% мінімальної заробітної плати перевищують прожитковий мінімум, мінімальна заробітна плата стає розрахунковою величиною для обрахунку посадових окладів.

Оскільки з 1 січня 2020 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2027 грн, в той час як мінімальна заробітна плата визначена у розмірі 4 723 грн, то в спірній ситуації 50% мінімальної заробітної плати стає розрахунковою величиною для обрахунку посадових окладів.

Водночас пунктом 3 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" від 6 грудня 2016 року № 1774-VІІІ, який набрав чинності 1 січня 2017 року, установлено, що мінімальна заробітна плата після набрання чинності цим Законом не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11 грудня 2019 року у справі № 240/4946/18 зазначала, що за загальним правилом дії норм права у часі, у зв`язку з набранням чинності Законом № 1774-VІІІ, яким установлено розрахункову величину для визначення посадових окладів, заробітної плати працівників та інших виплат, і заборонено застосовувати мінімальну заробітну плату після набрання чинності цим Законом.

Оскільки норма пункту 3 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" від 6 грудня 2016 року № 1774-VІІІ не втратила чинності і за юридичною силою є вищою за положення пункту 4 постанови № 704, у редакції до внесення змін постановою № 103, а також додатків 1 та 14 постанови № 704, то не вбачається правових підстав для перерахунку розміру посадового окладу для видачі оновленої довідки позивачу із використанням величини мінімальної заробітної плати, а не прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року.

Аналогічна правова позиція Верховного Суду у вказаній категорії справ висловлена у постановах від 11 лютого 2021 року у справах № 200/3774/20-а, № 200/3747/20-а, № 240/11952/19 , від 18 лютого 2021 року у справі № 200/3775/20-а та є обов`язковою для врахування судом апеляційної інстанції в силу приписів статті 242 КАС України.

За таких обставин, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції в частині задоволення вимог позову.

Надаючи правову оцінку доводам апеляційної скарги в частині відмови в задоволенні позовних вимог, а саме: в частині зобов`язання включити в довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 від 03.08.2020 №2674 відомостей про премію у розмірі 40% (від посадового окладу), колегія суддів зазначає таке.

Так, підпунктом 2 пункту 5 Постанови КМУ №704 надано право керівникам державних органів у межах асигнувань, що виділяються на їх утримання здійснювати преміювання військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби у межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10 відсотків посадових окладів та економії фонду грошового забезпечення.

Таким чином, встановлення розміру премії (однак, не менше встановленого Постановою №704 мінімуму 10% від посадового окладу) віднесено на розсуд керівництва.

При цьому, як слідує з довідки від 03.08.2020 №2674, розмір премії станом на 05.03.2019 за посадою, з якої звільнився позивач, встановлювався саме на рівні 10% від посадового окладу, отже, доводи позивача в апеляційній скарзі про необхідність її встановлення на рівні 40% від посадового окладу є безпідставними та необґрунтованими.

Колегія суддів ураховує, що при перерахунку пенсії має враховуватися актуальне грошове забезпечення за відповідною посадою, з якої військовослужбовець був звільнений з військової служби, а не ті додаткові види грошового забезпечення, які пенсіонер отримував на день звільнення з військової служби.

Такий висновок ґрунтується на положеннях абзацу 5 пункту 5 Порядку № 45 ( в редакції, що відновилася у зв`язку з скасуванням Постанови № 103) перерахунку пенсій, відповідно до якого для перерахунку пенсій грошове забезпечення враховується у розмірі, встановленому за відповідною посадою (посадами), в межах визначеної законодавством максимальної величини бази нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування з урахуванням таких його видів: інші щомісячні надбавки, доплати (крім доплати, розмір якої визначається як різниця між розміром грошового забезпечення до і після запровадження нових умов його виплати), підвищення та щомісячна премія - у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію. Додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, скасовані чи такі, що не виплачуються на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами), для перерахунку пенсії не враховуються.

За наведених обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем у довідці про розмір грошового забезпечення позивача від 03.08.2020 №2674 станом на 05.03.2019 правильно вказаний відсотковий розмір премії, оскільки такий відсоток розміру премії визначений за відповідною посадою, з якої позивач був звільнений на пенсію, в той час як відсоткові розміри премій, встановлені під час призначення пенсії, не підлягають врахуванню.

На противагу доводам апеляційної скарги позивача вказане не можна розцінювати як такі дії, що звужують зміст та обсяг існуючих прав і свобод, адже зазначення меншого відсотка розміру премії не призвело до зменшення розміру пенсії. Навпаки, розмір грошового забезпечення, вказаного в новій довідці про перерахунок пенсії, в порівнянні з врахованим під час призначення пенсії, збільшився майже в три рази за рахунок підвищення посадових окладів на підставі Постанови № 704.

З огляду на викладене, колегія суддів не приймає до уваги доводи позивача в апеляційній скарзі.

Відповідно до ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення, є, зокрема, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Згідно з ч. 2 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Отже, враховуючи те, що судом першої інстанції неповно з`ясовано всі обставини, що мають значення для справи, та не враховано приписи пункту 3 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" від 6 грудня 2016 року № 1774-VІІІ, які мають бути застосовані до спірних правовідносин, колегія суддів дійшла висновку про скасування рішення суду першої інстанції в частині задоволення вимог позову та розподілу судових витрат з прийняттям нового судового рішення про відмову в задоволенні вимог в цій частині.

В іншій частині рішення суду першої інстанції, тобто в частині відмови в задоволенні позовних вимог, слід залишити без змін як таке, що ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

В цій частині доводи апеляційної скарги позивача правильність висновків суду не спростовують.

З огляду на результат апеляційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції (крім витрат на сплату судового збору за подання апеляційної скарги суб`єктом владних повноважень, що не підлягають розподілу відповідно до ст. 139 КАС України), судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Управління Служби безпеки України в Харківській області задовольнити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.02.2021 по справі № 520/18075/20 скасувати в частині задоволення позовних вимог про визнання протиправною бездіяльність Управління Служби безпеки України в Харківській області, яка полягає у не застосування при визначені грошового забезпечення, відомості про яке зазначені в довідці про грошове забезпечення ОСОБА_1 від 03.08.2020 № 2674 показника 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом України "Про державний бюджет України на 2019 рік" станом на 01.01.2019 з множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, відповідно до статей 43 і 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" від 09.04.1992 №2262-XII, постанови Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" від 30.08.2017 № 704 та в частині зобов`язання Управління Служби безпеки України в Харківській області виготовити нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 для перерахунку пенсії станом на 05.03.2019 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням виходячи з 50 % розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом України "Про державний бюджет України на 2019 рік" станом на 01.01.2019 та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", статті 9 Закону України від 20.12.1991 №2011-ХІІ "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" та з врахуванням п. 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) з урахуванням розміру премії, посадового окладу, та направити нову довідку до Головного управління Пенсійного фонду України у Харківській області для проведення перерахунку з 01.04.2019 основного розміру пенсії з врахуванням виплачених сум та в частині розподілу судового збору.

Прийняти в цій частині нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .

В іншій частині рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.02.2021 по справі № 520/18075/2020 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя-доповідач І.С. Чалий
Судді В.В. Катунов І.М. Ральченко