Справа № 340/5511/20
Суддя: Г.М. Момонт
Дата ухвалення: 2021-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2021 року м. Кропивницький Справа №340/5511/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Момонт Г.М., розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження (письмове провадження) в м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1

до відповідача: Головного управління ДПС у Кіровоградській області

про визнання протиправною, скасування податкової вимоги та зобов`язання вчинити дії.

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про:

- визнання протиправною та скасування податкової вимоги Головного управління ДПС у Кіровоградській області №Ф-148493-52 від 02 грудня 2019 року про сплату боргу в розмірі 21 002,85 грн;

- зобов`язання Головного управління ДПС у Кіровоградській області виключити з інтегрованої картки платника податків заборгованості з ЄСВ у розмірі визначеному податковою вимогою №Ф-148493-52 від 02.12.2019 р. на суму 21 002,85 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він має право на зайняття адвокатською діяльністю відповідно до свідоцтва №235 від 17.02.2003 р. та посвідчення адвоката України №30 від 17.02.2003 р. 29.09.2021 р. під час Установчої Конференції адвокатів Кіровоградської області позивача обрано до складу Ради адвокатів Кіровоградської області. 09.10.2012 р. на першому засіданні Ради адвокатів Кіровоградської області обрано заступником голови Ради адвокатів Кіровоградської області. 23.09.2017 р. Конференцією адвокатів Кіровоградської області позивача обрано головою Ради адвокатів Кіровоградської області, ким він працює на даний час. Позивач наголошує на тому, що з 29.09.2021 р. працює на виборних посадах в Раді адвокатів Кіровоградської області та неприбуткова професійна організація Рада адвокатів Кіровоградської області, як податковий агент, сплачувала відносно нього внески з ЄСВ не нижчі ніж мінімальні. Позивач вважає оскаржувану вимогу незаконною і такою, що призводить до подвійного оподаткування та фактично порушує право власності позивача на грошові кошти. Також позивач вказує, що за умови визнання судом протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) єдиного внеску №Ф-148493-52 від 02.12.2019 р. у нього має бути відсутній борг у сумі 21 002,85 грн, що виник на підставі цієї вимоги, а тому позовна вимога про зобов`язання відповідача здійснити коригування відомостей в інтегрованій картці платника податків є також обґрунтованою та забезпечить належний судовий захист порушеного права та унеможливить безпідставне формування нових податкових вимог контролюючим органом за даними правовідносинами.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву у якому він заперечив щодо задоволення позову (а.с.64-65). Представник відповідача зауважує, що ОСОБА_1 зареєстрований 17.02.2003 р. як фізична особа, що займається незалежною професійною діяльністю, перебуває на обліку в Кропивницькій ДПІ ГУ ДПС у Кіровоградській області. Представник відповідача вказує, що фізичні особи-підприємці, особи, які проводять незалежну професійну діяльність, зокрема адвокатську, не звільняються від сплати єдиного внеску та подання обов`язкової звітності за себе як особи, які провадять незалежну професійну діяльність. Сплата ЄСВ у такому разі не здійснюється подвійно, адже за таку особу, яка перебуває у трудових відносинах, сплачує роботодавець (утримань ЄСВ із заробітної плати немає). Представник відповідача наголошує на тому, що фізичні особи-підприємців, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування, є платниками єдиного внеску незалежно від того, чи є вони одночасно найманими працівниками. Представник відповідача зауважує, що з урахуванням норм діючого законодавства ОСОБА_1 в автоматичному режимі визначено до сплати єдиний внесок як особі, що провадить незалежну професійну діяльність за 2017 рік 8 448,00 грн, за 2018 рік 7 371,54 грн, за три квартали 2019 року 8 262,54 грн. Відповідно до даних інформаційної системи органу доходів і зборів, загальна сума заборгованості позивача, станом на 31.10.20219 р. становила 21 002,85 грн. Стосовно позовної вимоги про зобов`язання ГУ ДПС у Кіровоградській області виключити з інтегрованої картки платника податків заборгованості з ЄСВ у розмірі визначеному цією вимогою, представник відповідача зазначає, що така вимога є необґрунтованою, оскільки у спірних правовідносинах належним та повним способом захисту порушених прав позивача є скасування вимоги, через те, що самі по собі дії відповідача не тягнуть за собою будь-яких правових наслідків, тобто не впливають на обсяг прав та інтересів позивача.

Позивачем подано відповідь на відзив у якій зазначено про те, що позиція представника відповідача є неконституційною та такою, що суперечить меті запровадженого державою консолідованого страхового внеску (а.с.76-79).

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07.12.2020 р. позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправною, скасування податкової вимоги та зобов`язання вчинити дії залишено без руху (а.с.53).

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21.12.2020 р. відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а.с.59).

20.01.2021 р. проведено перше судове засідання та розпочато розгляд справи по суті (а.с.82).

Інші процесуальні дії у справі не вчинялися.

Дослідивши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, адміністративний суд,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 17.02.2003 р. набув право на зайняття адвокатською діяльністю (а.с.14) та 27.10.2003 р. узятий на облік, як фізична особа, яка займається незалежною професійною діяльністю (а.с.66-67).

З огляду на витяг з протоколу №3 конференції адвокатів Кіровоградської області від 23.09.2017 р. ОСОБА_1 обраний головою Ради адвокатів Кіровоградської області (а.с.34-35).

В обліковій картці платника єдиного соціального внеску відносно ОСОБА_1 обліковується недоїмка за період з 02.05.2018 року по 31.10.2019 року у загальному розмірі 21 002,85 грн (а.с.25-28, 69-70).

На підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів начальником ГУ ДПС у Кіровоградській області винесено вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 02.12.2019 р. №Ф-148493-52, з огляд на зміст якої станом на 31.10.2019 р. недоїмка ОСОБА_1 з єдиного соціального внеску становить 21 002,85 грн (а.с.24, 71).

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначені Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 р. №2464-VI (далі за текстом Закон №2464).

Пунктом 2 частини 1 статті 1 Закону №2464 визначено, що єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі єдиний внесок) консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

З огляду на п.1 ч.1 ст.4 Закону №2464 платниками єдиного внеску є роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою-підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності, відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами.

Пунктом 5 частини 1 статті 4 Закону №2464 з поміж інших платників єдиного внеску визначено й осіб, які провадять незалежну професійну діяльність, а саме наукову, літературну, артистичну, художню, освітню або викладацьку, а також медичну, юридичну практику, в тому числі адвокатську, нотаріальну діяльність, або особи, які провадять релігійну (місіонерську) діяльність, іншу подібну діяльність та отримують дохід від цієї діяльності.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.6 Закону №2464 платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Згідно з абз.1 п.1, п.3 ч.1 статті 7 Закону №2464 єдиний внесок нараховується:

- для платників, зазначених у пунктах 1 (крім абзацу сьомого) частини першої статті 4 цього Закону, - на суму нарахованої кожній застрахованій особі заробітної плати за видами виплат, які включають основну та додаткову заробітну плату, інші заохочувальні та компенсаційні виплати, у тому числі в натуральній формі, що визначаються відповідно до Закону України «Про оплату праці», та суму винагороди фізичним особам за виконання робіт (надання послуг) за цивільно-правовими договорами;

- для платників, зазначених у пунктах 4 (крім фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування), 5 та 5 1 частини першої статті 4 цього Закону, - на суму доходу (прибутку), отриманого від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску на місяць.

У разі якщо таким платником не отримано дохід (прибуток) у звітному кварталі або окремому місяці звітного кварталу, такий платник зобов`язаний визначити базу нарахування, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску.

Суд враховує, що відносини щодо адміністрування єдиного внеску при одночасному перебуванні фізичної особи в трудових відносинах та наявності у неї права на здійснення незалежної професійної діяльності, яку особа фактично не здійснює, Законом №2464 не врегульовано.

Однак, із системного аналізу вищевказаних норм встановлено, що платниками єдиного соціального внеску є самозайняті особи, зокрема, адвокати, які здійснюють адвокатську діяльність індивідуально. При цьому необхідними умовами для сплати особою єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є провадження такою особою, зокрема, незалежної професійної адвокатської діяльності індивідуально та отримання доходу від такої діяльності, який і є базою для нарахування єдиного соціального внеску. Тобто саме дохід особи від такої діяльності є базою для нарахування, проте за будь-яких умов розмір єдиного соціального внеску не може бути меншим за розмір мінімального страхового внеску за місяць. Водночас, за відсутності бази для нарахування єдиного соціального внеску у відповідному звітному кварталі або окремому місяці звітного кварталу, законодавство встановлює обов`язок особи самостійно визначити цю базу, але її розмір не може бути меншим за розмір мінімальної заробітної плати.

Таким чином, метою встановлення розміру мінімального внеску та обов`язку сплачувати його незалежно від наявності бази для нарахування є забезпечення у передбачених законодавством випадках мінімального рівня соціального захисту осіб шляхом отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

На підставі викладеного можна зробити висновок, що, з урахуванням особливостей форми діяльності самозайнятих осіб, саме задля досягнення вищевказаної мети збору єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, законодавством встановлено обов`язок сплати особами мінімального страхового внеску незалежно від фактичного отримання доходу від їх діяльності.

Викладене узгоджується з позицією Верховного Суду викладеною у постанові від 27.11.2019 р. у справі №160/3114/19 (провадження №К/9901/25439/19). При цьому у зазначеній постанові Верховний Суд зробив правовий висновок відповідно до якого особа, яка провадить незалежну професійну діяльність, зокрема адвокатську, вважається самозайнятою особою і зобов`язана сплачувати єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування не нижче розміру мінімального страхового внеску незалежно від фактичного отримання доходу лише за умови, що така особа не є найманим працівником. В іншому випадку (якщо особа є найманим працівником), така особа є застрахованою і платником єдиного внеску за неї є роботодавець, а мета збору єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування досягається за рахунок його сплати роботодавцем.

Інше тлумачення норм Закону №2464 щодо необхідності сплати єдиного внеску особами, які перебувають на обліку в органах ДПС і мають свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю, та які одночасно перебувають у трудових відносинах в межах цієї діяльності, спричиняє подвійну його сплату (безпосередньо особою та роботодавцем), що суперечить меті запровадженого державою консолідованого страхового внеску.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 має свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №235 (а.с.14). Окрім того, ОСОБА_1 з 23.09.2017 р. займає виборну посаду голови Ради адвокатів Кіровоградської області (а.с.34-35). При цьому Рада адвокатів Кіровоградської області у 2018 та 2019 роках сплачувала за ОСОБА_1 єдиний соціальний внесок (а.с.29-30, 39-40).

На підставі викладеного суд дійшов висновку, що вимога про сплату боргу (недоїмки) №Ф-148493-52 від 02.12.2019 р., винесена Головним управління ДПС у Кіровоградській області не на підставі законів України та є не обґрунтованою, оскільки не враховано усіх обставин, які мали значення для її винесення, а тому позовна вимога про визнання протиправною та скасування оскаржуваної вимоги підлягає задоволенню.

Стосовно позовної вимоги про зобов`язання Головного управління ДПС у Кіровоградській області виключити з інтегрованої картки платника податків заборгованості з ЄСВ у розмірі визначеному податковою вимогою №Ф-148493-52 від 02.12.2019 р. на суму 21 002,85 грн, суд зазначає наступне.

Статтею 71 Податкового кодексу України передбачено, що інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з п.74.1 ст.74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.

Правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування визначені Порядком ведення податковими органами обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 р. №5 (далі за текстом Порядок №5), чинним на час розгляду справи.

У розумінні підпункту 2 розділу І Порядку №5 інтегрована картка платника (далі ІКП) форма оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску (далі платежі), що ведеться за кожним видом платежу.

Відповідно до пп.1 п.1 р.ІІ Порядку №5 з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць.

З огляду на пп.2 п.4 р.V Порядку №5 статус податкових повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску змінюється відповідно до суті рішення (постанови) («Скасовується в судовому порядку»/«Вручено, судовий розгляд»).

У разі якщо за результатами судового оскарження донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі скасовується (статус податкових повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на «Скасовується в судовому порядку»), то в ІКП відображення облікових показників (операцій) щодо донарахування/зменшення суми не проводиться.

З огляду на правову позицію Верховного Суду, викладену у постановах від 19.02.2019 р. у справі №825/999/17 (провадження №К/9901/39491/18), від 26.02.2019 р. у справі №805/4374/15-а (провадження №К/9901/25450/18) та від 25.03.2020 р. у справі №826/9288/18 (провадження №К/9901/23554/19), відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у нього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки), контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Разом з тим, обов`язок щодо відображення в інтегрованій картці платника відсутності податкового боргу виникне з дня набрання законної сили рішенням суду, яким визнано протиправним та скасовано вимогу про сплату боргу (недоїмки).

Суд враховує, що захисту в порядку адміністративного судочинства підлягає лише порушене право. При цьому суд не здійснює захист прав на майбутнє, без встановлення фактичного порушення, ґрунтуючись лише на припущенні про можливість неправомірної поведінки суб`єкта владних повноважень.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку, що позовна вимога про зобов`язання Головного управління ДПС у Кіровоградській області виключити з інтегрованої картки платника податків заборгованості з ЄСВ у розмірі визначеному податковою вимогою №Ф-148493-52 від 02.12.2019 р. на суму 21 002,85 грн є передчасною та задоволенню не підлягає.

Згідно з ч.ч.1, 3 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

При зверненні до суду позивачем понесені судові витрати зі сплати судового збору в сумі 840,80 грн (а.с.1), а тому суд стягує на користь ОСОБА_1 документально підтверджені судові витрати (судовий збір) пропорційно до задоволених позовних вимог у розмірі 420,40 грн за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області.

Керуючись ст.ст.132, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 02 грудня 2019 року №Ф-148493-52 про сплату боргу (недоїмки) на суму 21 002,85 грн.

3. У задоволенні інших позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) понесені ним судові витрати (судовий збір) у розмірі 420,40 грн (чотириста двадцять грн 40 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду в Кіровоградській області (м. Кропивницький, вул. Соборна, 7-а, ).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Дата складання повного рішення суду 14 травня 2021 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.М. Момонт