Справа № 640/6826/21
Суддя: Мамедова Ю.Т.
Дата ухвалення: 2021-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

14 травня 2021 року №640/6826/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Мамедової Ю.Т., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Лоток" до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Приватне акціонерне товариство "Українське Дунайське Пароплавство", про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва (також далі - суд) надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Лоток" (далі - позивач, ТОВ "Лоток") до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (також далі - відповідач, АРМА), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Приватне акціонерне товариство "Українське Дунайське Пароплавство" (далі - третя особа, ПАТ "УДП"), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Тендерного комітету Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, від 14.01.2021 р. про недопущення ТОВ "Лоток" до участі у конкурсі з пошуку управителя активами: 12 барж, які передані в управління АРМА на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 12.11.2020 у справі №991/9005/20;

- визнати протиправним та скасувати рішення Тендерного комітету Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, від 14.01.2021 про обрання ПАТ "УДП" переможцем конкурсу з пошуку управителя активами: 12 барж, які раніше передані в управління АРМА на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 12.11.2020 у справі №991/9005/20.

Ухвалою суду від 23.03.2021 р. відкрито провадження в адміністративній справі №640/6826/21 (далі - справа), яку вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

При цьому, ухвалою суду від 23.03.2021 р. повернуто без розгляду клопотання позивача про забезпечення позову, а ухвалою суду від 01.04.2021 р. відмовлено у задоволенні клопотання ТОВ "Лоток" про забезпечення позову.

Ухвалою суду від 13.05.2021 р. залишено без задоволення клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що оскаржувані рішення прийняті відповідачем з порушенням вимог законодавства, зокрема, без дотримання встановлених принципів здійснення публічних закупівель та недискримінації учасників, чим порушено законні права та інтереси позивача.

Відповідач позовні вимоги не визнав, просив у задоволенні позову відмовити повністю, оскільки оскаржувані рішення прийняті ним на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Третя особа, будучи належним чином повідомлена про судовий розгляд справи, письмових пояснень на позовну заяву не подавала.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 12.11.2020 р. у справі №991/9005/20 передано в управління АРМА шляхом передачі в управління на підставах, у порядку та на умовах, визначених ст.ст. 1, 8, 19-24 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" від 10.11.2015 р. №772-VIII (далі - Закон №772-VIII) з метою забезпечення його збереження та економічної вартості речові докази (майно), а саме: баржі BS-010, BS-011, BS-012, BS-013, BS-014, BS-015, BS-017 (БС-010, БС-011, БС- 012, БС-013, БС-014, БС-015, БС-017), які належать на праві власності ТОВ "Лоток" та баржі BS-016, BS-018, BS-019, BS-020, BS-021 (БС-016, БС-018, БС-019, БС-020, БС-021), які належать компанії "Effective Management Service Lnd», та ними користується судновласник в Україні ТОВ "Лоток".

Відповідно до витягу із протоколу №43 засідання тендерного комітету Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, з питань управління активами від 11.12.2020 р. тендерним комітетом вирішено оголосити конкурсний відбір управителя вказаними вище активами з подальшим розміщенням відповідного оголошення на офіційному веб-сайті АРМА, встановивши строк подачі документів до 28.12.2020 до 17:00 включно.

Відповідне оголошення розміщене на офіційному веб-сайті АРМА (https://arma.gov.ua/asset_management/view/poshuk-upravitelуa-12-barj).

З матеріалів справи вбачається, що для участі у вказаному конкурсному відборі до АРМА надійшли відповідні заяви від ТОВ "Лоток", ПАТ "УДП", ТОВ "Юбі Аутсорсинг", ТОВ "Супьорб Шип Менеджмент", ПАТ "Київський Річковий Порт" та ТОВ "Грейн-Трансшипмент".

Відповідно до витягу із протоколу №48 засідання тендерного комітету Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, з питань управління активами від 14.01.2021 р., ТОВ "Лоток" не допущено до участі у конкурсному відборі, оскільки ним не подано довідку щодо наявності достатньої кількості працівників, які мають необхідні знання та досвід для управління активами, а також документи, що підтверджують кваліфікацію спеціалістів, чим порушило положення розділу III Порядку проведення конкурсного відбору управителів активів, затвердженого протоколом засідання тендерного комітету Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, з питань управління активами від 14.08.2020 р. №29 (далі - Порядок №29).

Так, вирішено допустити до участі в конкурсі ПАТ "УДП", ТОВ "Супьорб Шип Менеджмент", ПАТ "Київський Річковий Порт" та ТОВ "Грейн-Трансшипмент".

Крім того, згідно вказаного витягу із протоколу №48 тендерним комітетом Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, з питань управління активами вирішено обрати ПАТ "УДП" переможцем конкурсу, оскільки його економічна пропозиція є найбільш вигідною.

Вважаючи вказані вище рішення відповідача протиправним, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади функціонування Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, визначені Законом №772-VIII.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону №772-VIII, Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - Національне агентство), є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері виявлення та розшуку активів, на які може бути накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави, та/або з управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави або які конфісковано у кримінальному провадженні чи стягнено за рішенням суду в дохід держави внаслідок визнання їх необґрунтованими.

Згідно з п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 9 Закону №772-VIII, Національне агентство виконує такі функції, зокрема: здійснення заходів з виявлення, розшуку, проведення оцінки активів за зверненням слідчого, детектива, прокурора, суду (слідчого судді); організація здійснення заходів, пов`язаних з проведенням оцінки, веденням обліку та управлінням активами.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 10 Закону №772-VIII, Національне агентство з метою виконання своїх функцій, зокрема, укладає цивільно-правові угоди з юридичними та фізичними особами з питань, пов`язаних з проведенням оцінки та управлінням активами, а також за погодженням з Міністерством юстиції України - щодо представництва інтересів України у закордонних юрисдикційних органах у справах, пов`язаних з поверненням активів, одержаних від корупційних та інших кримінальних правопорушень, в Україну.

Згідно з ч. 1 ст. 19 Закону №772-VIII, Національне агентство здійснює управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у тому числі як захід забезпечення позову - лише щодо позову, пред`явленого в інтересах держави, із встановленням заборони розпоряджатися та/або користуватися такими активами, а також у позовному провадженні у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави із встановленням заборони користуватися такими активами, сума або вартість яких дорівнює або перевищує 200 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня відповідного року.

Зазначені активи приймаються в управління на підставі ухвали слідчого судді, суду чи згоди власника активів, копії яких надсилаються Національному агентству не пізніше наступного робочого дня після їх винесення (надання) з відповідним зверненням прокурора.

Відповідно до ч.ч. 1 - 3 ст. 21 Закону №772-VIII, управління рухомим та нерухомим майном, цінними паперами, майновими та іншими правами здійснюється Національним агентством шляхом реалізації відповідних активів або передачі їх в управління.

Активи, зазначені у частині першій цієї статті, прийняті Національним агентством в управління, підлягають оцінці, яка здійснюється визначеними за результатами конкурсу суб`єктами оціночної діяльності, та передачі в управління визначеним за результатами конкурсу юридичним особам або фізичним особам - підприємцям у порядку, встановленому законодавством про державні (публічні) закупівлі.

Управління активами здійснюється на підставі договору, укладеного відповідно до глави 70 Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Управління активами, зазначеними у частині першій цієї статті, здійснюється на умовах ефективності, а також збереження та збільшення їх вартості. Управитель має право на плату (винагороду), а також на відшкодування необхідних витрат, зроблених ним у зв`язку з управлінням активами, що відраховуються безпосередньо з доходів від використання прийнятих в управління активів. Управитель не має права відчужувати активи, прийняті ним в управління.

Дія договору про управління активами припиняється у разі скасування арешту прийнятих в управління активів або їх конфіскації, спеціальної конфіскації, іншого судового рішення про їх стягнення в дохід держави.

Ці та інші умови управління активами зазначаються в договорі між Національним агентством та управителем.

Згідно зі ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 р. №922-VIII (далі - Закон №922-VIII), закупівлі здійснюються за такими принципами:

1) добросовісна конкуренція серед учасників;

2) максимальна економія, ефективність та пропорційність;

3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель;

4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них;

5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі;

6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Учасники (резиденти та нерезиденти) всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель / спрощених закупівлях на рівних умовах.

Замовники забезпечують вільний доступ усіх учасників до інформації про закупівлю, передбаченої цим Законом.

Замовники не мають права встановлювати жодних дискримінаційних вимог до учасників.

Разом з тим, механізм проведення конкурсного відбору управителів активів, прийнятих АРМА в управління відповідно до Закону №772-VIII визначений Порядком №29.

Так, відповідно до п. 12 розділу V Порядку №29, тендерний комітет АРМА з питань управління активами під час проведення конкурсу дотримується принципів здійснення публічних закупівель, визначених ч. 1 ст. 5 Закону №922-VIII.

При цьому, відповідно до п. 3 розділу І Порядку №29, конкурс проводиться Тендерним комітетом АРМА з питань управління активами без використання електронної системи закупівель в порядку, передбаченому ч. 3 ст. 3 Закону №922-VIII.

Відповідно до п. 1 розділу III Порядку №29, для участі у Конкурсі управителів активів учасники Конкурсу подають такі документи:

1) заяву про згоду на участь у Конкурсі;

2) інформацію та відомості про відповідність учасника Конкурсу управителів активів кваліфікаційним критеріям;

3) програму управління активами.

Відповідно до пп.пп. 3 - 9 п. 2 розділу III Порядку №29, до заяви про згоду на участь у Конкурсі учасники Конкурсу подають копії таких документів/інформацію, зокрема:

- що підтверджують наявність достатньої матеріально-технічної бази (оборотно-сальдові відомості за відповідними рахунками бухгалтерського обліку, договори оренди майна, акти прийому-передачі тощо);

- довідка щодо наявності достатньої кількості працівників, які мають необхідні знання та досвід для управління активами;

- резюме, дипломів, сертифікатів та інших документів, що підтверджують кваліфікацію спеціалістів;

- довідка про відсутність/наявність заборгованості зі сплати податків, зборів та інших обов`язкових платежів (з сумою заборгованості у разі наявності);

- фінансової звітності форми «Баланс» і форми звіту про доходи, що встановлений законодавством за останній звітний рік (для учасника- нерезидента);

- фінансової звітності форми 1 «Баланс» («Звіт про фінансовий стан»), форми 2 «Звіт про фінансові результати» («Звіт про сукупний дохід»), форми 3 «Звіт про рух грошових коштів», форми 4 «Звіт про власний капітал» і примітки до фінансової звітності або «Фінансовий звіт суб`єкта малого підприємництва» за останній звітний рік (для учасника-резидента);

- проміжної бухгалтерської (фінансової) звітності за останній завершений звітний період між останньою річною звітною датою та відповідною датою;

Відповідно до п.п. 3, 5, 6 розділу 5 Порядку №29, на засіданні Комітет: 1) аналізує надані учасниками Конкурсу документи на предмет відповідності кожного учасника кваліфікаційним критеріям; 2) приймає шляхом голосування рішення про допуск кожного учасника до участі в Конкурсі або виключення з учасників Конкурсу; 3) розглядає надані учасниками, допущеними до Конкурсу, документи; 4) обирає переможця Конкурсу/визнає Конкурс таким, що не відбувся; 5) призупиняє/відміняє Конкурс.

Учасники не допускаються до участі у Конкурсі у разі: 1) якщо подані документи є неповними, або оформленими неналежним чином, або не відповідають вимогам цього Порядку та оприлюдненому оголошенню про проведення Конкурсу; 2) якщо учасник несвоєчасно подав документи для участі у Конкурсі.

До критеріїв визначення переможця Конкурсу належать: досвід учасника; аналіз господарської діяльності учасника; аналіз фінансового стану учасника; наявність сумнівів щодо репутації учасника; наявність інформації щодо пов`язаності учасника Конкурсу з учасниками кримінального провадження; наявність інформації про факти неналежного виконання учасником зобов`язань перед третіми особами; оцінка запропонованих учасниками Конкурсу програм управління активами.

Водночас, згідно з ч.ч. 1, 6 ст. 29 Закону №922-VIII, оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації / оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, шляхом застосування електронного аукціону.

Якщо крім ціни замовником встановлені інші критерії оцінки відповідно до методики оцінки, до початку електронного аукціону в електронній системі закупівель автоматично визначаються показники інших критеріїв оцінки та приведена ціна, після чого розкривається інформація про приведену ціну та перелік усіх приведених цін тендерних пропозицій / пропозицій, розташованих у порядку від найнижчої до найвищої ціни без зазначення найменувань та інформації про учасників.

Наявність у учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід є кваліфікаційними критеріями, визначеними положеннями ч. 2 ст. 16 Закону №922-VIII.

При цьому, вичерпні підстави для відмови в участі учаснику в процедурі закупівлі визначені положеннями ст. 17 Закону №922-VIII, однак положення цієї статті не містять серед підстав визначальних для не допуску до участі в конкурсі відсутність довідки або іншої інформації про досвід роботи працівників.

Разом з тим, відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 17 Закону №922-VIII, замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо учасник процедури закупівлі має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім випадку, якщо такий учасник здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника.

Суд звертає увагу, що форма довідки про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, а також механізм її надання, визначені Порядком надання довідки про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2018 р. №733, згідно з п.п. 3, 5 якого, для отримання Довідки платник подає заяву про надання довідки про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи (далі - Заява).

Перевірка наявності/відсутності у платника заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, здійснюється за даними інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючих органів на дату формування Довідки з урахуванням наявності/відсутності податкового боргу, та/або недоїмки зі сплати єдиного внеску, та/або іншої заборгованості за основним та неосновними місцями обліку платника.

За відсутності у платника за даними інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючих органів податкового боргу, та/або недоїмки зі сплати єдиного внеску, та/або іншої заборгованості з платежів (у тому числі розстрочених, відстрочених, реструктуризованих), контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, уповноважений орган формує Довідку.

Як вже зазначалось вище, рішенням Тендерного комітету АРМА від 14.01.2021 р. ТОВ "Лоток" не допущено до участі в конкурсі через відсутність довідки щодо наявності достатньої кількості працівників, які мають необхідні знання та досвід для управління активами, а також їх кваліфікації, чим порушено положення ст. 17 Закону №922-VIII, які не містять таких підстав для не допуску як відсутність достатньої кількості працівників, що мають необхідні знання, кваліфікацію.

Судом не встановлено, а відповідачем не надано суду належних та достатніх доказів на підтвердження того, що ТОВ "Лоток" підпадає під критерії ст. 17 Закону №922-VIII, за якими могло б прийматись рішення щодо не допущення його участі в конкурсі.

Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що переможцем конкурсу ПАТ "УДП" у складі документів для участі в конкурсі подано, зокрема, довідку від 23.12.2020 р. №ЧМ-638 не встановленого зразка, підписану в.о. голови Правління вказаного учасника (ПАТ "УДП").

При цьому, суд звертає увагу, що рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 28.09.2020 р., залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 11.03.2021 р., у справі №420/4586/20 за позовом Головного управління ДПС в Одеській області до ПАТ "УДП" про стягнення податкового боргу позов задоволено, стягнуто з ПАТ "УДП" з усіх відкритих рахунків в банках, обслуговуючих підприємство, та за рахунок готівки суму заборгованості у загальному розмірі з 2753371,60 грн. на користь державного бюджету, а саме:

- суму по військовому збору (11011000) на суму 157086,27 грн. на бюджетний рахунок UА3015014, , отримувач - УК в Ізмаїльському районі/м. Ізмаїл/11011000, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998;

- суму по податку на доходи фізичних осіб що сплачується податковими агентами із доходів платника податку інших ніж заробітна плата (11010400) на суму 1863575,05 грн. на бюджетний рахунок UА2015014, , отримувач - УК в Ізмаїльському районі /м. Ізмаїл/11010400, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998;

- суму по податку на прибуток іноземних юридичних осіб (11020500) на суму 732710,28 грн. на бюджетний рахунок UА4015014, , отримувач - УК в Ізмаїльському районі/м. Ізмаїл/11020500, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), МФО 899998.

Враховуючи вищезазначене, зокрема, зважаючи на наявність у ПАТ "УДП" заборгованості із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), були наявні підстави, передбачені п. 13 ч. 1 ст. 17 Закону №922-VIII, для прийняття рішення про відмову такому учаснику в участі у процедурі закупівлі та відхиленні його тендерної пропозиції.

При цьому, суд вважає необґрунтованими посилання відповідача в обґрунтування правомірності оскаржуваного рішення на те, що рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28.09.2020 р. у справі №420/4586/20 станом на час прийняття оскаржуваного рішення (14.01.2021 р.) не набрало законної сили, оскільки такі твердження не спростовують факт наявності заборгованості.

Також, суд звертає увагу, що з наданої АРМА підшивки пропозиції ПАТ "УДП" вбачається, що невід`ємна частина звіту про фінансовий стан за 2019 рік відсутня ("Звіт про фінансовий стан" має номер сторінки 598 та "Квитанція №2" номер сторінки 600 - відсутня сторінка 599), у той же час аналогічний звіт за 2020 рік також не має однієї з частин - продовження про "Пасиви" ("Звіт про фінансовий стан" має номер сторінки 621 та "Квитанція №2" номер сторінки 623 - відсутня сторінка за номером 622), тобто з нумерації усіх аркушів знизу вбачається пропуск листів.

Крім того, у супровідному листі ПАТ "УДП" від 23.12.2020 №ЧМ-639, який адресований до АРМА та надано у прошитому вигляді, наведено перелік усіх документів (додатків) з яких під номером 1.67 наведено додаток "Копія балансу (Звіт про фінансовий стан) на 31 грудня 2019 року" та під номером 1.77 наведено додаток "Копія балансу (Звіт про фінансовий стан) на 30 вересня 2020 року", які виконані кожний на одному аркуші. Зазначене відповідачем не спростовано.

Вказані обставини у сукупності свідчать про допущення Тендерним комітетом АРМА порушень принципів, передбачених ст. 5 Закону №922-VIII щодо відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель, недискримінації учасників та рівного ставлення до них, об`єктивного та неупередженого визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.

Таким чином, оскаржувані рішення Тендерного комітету АРМА від 14.01.2021 р. суперечать не лише наведеним принципам здійснення публічних закупівель, а й головній меті АРМА з управління арештованими активами - ефективності їх використання для забезпечення належного надходження коштів до державного бюджету України, яке має бути найбільш економічно вигідним.

Положеннями ст. 2 КАС України, передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Так, у п. 70 рішення Європейського суду з прав людини від 20.10.2011 у справі "Рисовський проти України" Суд зазначив, що принцип "належного урядування", зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків.

Прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю.

Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.

Невиконання суб`єктом владних повноважень вимог законодавства в цій частині призводить до втрати легітимності процедури проведення конкурсу відносно конкретного його учасника, як наслідок, прийнятих за її результатами рішень.

Наведені доводи узгоджуються з позиціями Європейського суду з прав людини, які він висловив під час вирішення справ, предметом яких була оцінка дискреційних адміністративних актів. Згідно з позицією суду, під час розгляду відповідних справ національні суди повинні проконтролювати, чи не є висновки адміністративних органів довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (п. 111 рішення від 31.07.2008 у справі "Дружстевні заложна пріа та інші проти Чеської Республіки" (CASE OF DRUZSTEVNI ZALOZNA PRIA AND OTHERS v. THE CZECH REPUBLIC); n. 157 рішення від 21.07.2011 р. у справі "Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру" (CASE OF SIGMA RADIO TELEVISION LTD. v. CYPRUS).

Виходячи з практики Європейського Суду з прав людини, надання правової дискреції органам влади у вигляді необмежених повноважень є несумісним з принципом верховенства права і закон має з достатньою чіткістю визначати межі такої дискреції, наданої компетентним органам та порядок її здійснення, з урахуванням законної мети даного заходу, щоб забезпечити особі належний захист від свавільного втручання (рішення у справі "Волохи проти України" від 02.11.2006 p., рішення у справі "Malone v. United Kindom" від 02.08.1984 p.).

Отже, хоча проведення конкурсу з пошуку та обрання управителя активами є дискреційними повноваженнями Тендерного Комітету АРМА, водночас обсяг цієї дискреції не може бути необмеженим і повинен підлягати зовнішньому/публічному контролю, в тому числі судовому.

Виходячи із меж заявлених позовних вимог, зважаючи на вище викладені норми та з`ясовані обставини, суд вважає, що оскаржувані рішення відповідачем прийняті протиправно, а тому, як наслідок, вони підлягають скасуванню.

Згідно з ч. 1 ст. 9, ст. 72, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 77 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Таким чином, із системного аналізу вище викладених норм та з`ясованих судом обставин вбачається, що позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Лоток" до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Приватне акціонерне товариство "Українське Дунайське Пароплавство", про визнання протиправними та скасування рішень є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню повністю.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає сплачена сума судового збору у розмірі 4540,00 грн.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 72-77, 90, 139, 192, 241-246, 250, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Лоток" (місцезнаходження: 65023, Одеська обл., м. Одеса, вул. Новощепний Ряд, 15/17; ) до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Бориса Грінченка, 1; ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Приватне акціонерне товариство "Українське Дунайське Пароплавство" (місцезнаходження: 68600, Одеська обл., м. Ізмаїл, вул. Пароходна, 28; ), про визнання протиправними та скасування рішень задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Тендерного комітету Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, від 14.01.2021 р. про недопущення Товариства з обмеженою відповідальністю "Лоток" до участі у конкурсі з пошуку управителя активами: 12 барж, які передані в управління АРМА на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 12.11.2020 у справі №991/9005/20;

3. Визнати протиправним та скасувати рішення Тендерного комітету Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, від 14.01.2021 про обрання Приватного акціонерного товариства "Українське Дунайське Пароплавство" переможцем конкурсу з пошуку управителя активами: 12 барж, які раніше передані в управління АРМА на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 12.11.2020 у справі №991/9005/20.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Лоток" сплачений ним судовий збір у розмірі 4540,00 грн. (чотири тисячі п`ятсот сорок гривень нуль копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ю.Т. Мамедова