Справа № 225/2261/21
Суддя: Загацька Т.В.
Дата ухвалення: 2021-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 травня 2021 р. Справа №225/2261/21

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Загацька Т.В., ознайомившись з позовом ОСОБА_1 до державної установи "Торецька виправна колонія (№2)" про визнання протиправною та скасування постанови про накладення дисциплінарного стягнення у виді поміщення засудженого до ДІЗО від 02.04.2021, -

В С Т А Н О В И В:

До Донецького окружного адміністративного суду з Дзержинського міського суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до державної установи "Торецька виправна колонія (№2)" про визнання протиправною та скасування постанови про накладення дисциплінарного стягнення у виді поміщення засудженого до ДІЗО від 02.04.2021.

Як передбачено ч.1 ст.5 ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Однак позивачем не зазначено його реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта, а також ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти відповідача.

Згідно з п.11 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються, зокрема: власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Суд зазначає, що позивачем в позовній заяві не вказано інформації, яка б підтверджувала відсутність поданого позивачем іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.1 ст.161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Як вбачається з заяви, позивачем не додано її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Крім того, згідно з ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 1 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2270,00 грн., що визначено Законом України Про Державний бюджет України на 2021 рік.

Згідно з пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України Про судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою встановлюється ставка судового збору в розмір 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, підлягає сплаті судовий збір у сумі 908 грн.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору.

В той же час, позивач у позовній заяві просить суд звільнити його від сплати судового збору у зв`язку із відсутністю коштів.

Отже, з цього приводу суд зазначає наступне.

Згідно положень ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Наведена норма кореспондується із положеннями ст.8 Закону України Про судовий збір, згідно якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Частина друга цієї статті передбачає, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд зауважує, що позивачем до суду не було надано доказів на підтвердження, що на момент подання позову його майновий стан перешкоджає зверненню за захистом порушених прав.

Окрім того, суд зауважує, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, водночас суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, який є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Стосовно сплати судового збору Верховний Суд виклав свою позицію в постанові від 11.10.2018 в адміністративному проваджені №К/9901/60142/18.

Суд зазначає, що згідно з Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23.01.2015 №2 Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 08.07.2011 №3674-VI Про судовий збір, відстрочення та розстрочення сплати судового збору, звільнення від його сплати особи, яка через важкий майновий стан не може його сплатити, направлено на забезпечення доступності до правосуддя та реалізацію права таких осіб на судовий захист .

Крім того, судом враховано практику Європейського Суду з прав людини ( рішення від 19.06.2001 Справа Креуз проти Польщі (CASE OF KREUZ v. POLAND) - заява №28249/95), де суд дійшов висновку, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Суд зазначає, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень такого майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що єдиною підставою для відстрочення або звільнення від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

Позивачем у якості доказів скрутного майнового становища не надано жодного доказу.

Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п.111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі Шишков проти Росії (Shishkov v. Russia).

Отже, доказами, які підтверджують майновий стан сторони можуть бути, наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо. Окрім того, незадовільний матеріальний стан залежить і від відсутності у особи депозитів, акцій, активів у фінансових установах, документів про відсутність доходів членів сім`ї, наявність або відсутність виплат соціальної допомоги, наявність або відсутність нерухомого майна та транспортних засобів, що підтверджується витягами із відповідних державних реєстрів).

З огляду на вищевикладене, суд наголошує на тому, що звільнення від сплати збору, його зменшення, відстрочення, розстрочення за клопотанням сторони є правом, а не обов`язком суду. Рішення суд ухвалює в кожному конкретному випадку на підставі поданих стороною доказів та наведених підстав.

Як зазначив в своєму рішенні ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі Креуз проти Польщі, вимога сплати збору цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права до суду.

Підсумовуючи вищевикладене, суд вказує на те, що особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.133 КАС України, ст.8 Закону України Про судовий збір повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Крім того, згідно з пунктом 17 частини 1 статті 5 Закону України Про судовий збір, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються засуджені до покарання у виді довічного позбавлення волі, позбавлення волі на певний строк та до покарань, не пов`язаних з позбавленням волі, а також особи, взяті під варту, - у справах, пов`язаних із питаннями, які вирішуються судом під час виконання вироку відповідно до статті 537 Кримінального процесуального кодексу України, у разі відсутності на їхніх особових рахунках коштів, достатніх для сплати судового збору.

Доказів відсутності на особовому рахунку позивача коштів, достатніх для сплати судового збору до суду не надано.

Отже з урахуванням зазначеного, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 908 грн. за подання адміністративного позову, відповідно до заявлених позовних вимог немайнового характеру.

Судовий збір підлягає сплаті за реквізитами, наявними на офіційному сайті Донецького окружного адміністративного суду.

Згідно з ч.ч.1,2 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 161, 169, 248, 256, 293, 294, 370 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до державної установи "Торецька виправна колонія (№2)" про визнання протиправною та скасування постанови про накладення дисциплінарного стягнення у виді поміщення засудженого до ДІЗО від 02.04.2021, - залишити без руху.

Встановити позивачу для усунення недоліків вказаної позовної заяви десятиденний строк з дня отримання цієї ухвали, шляхом надання належним чином оформленої позовної заяви відповідно до кількості учасників справи, з зазначенням реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номеру і серії паспорта позивача; ідентифікаційного коду в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомих номерів засобів зв`язку, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти відповідача; власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; надання копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи; сплати судового збору відповідно до заявлених вимог немайнового характеру, про що надати суду оригінал квитанції.

Роз`яснити особі, яка звернулася з позовною заявою, що у випадку не усунення недоліків, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута; у разі усунення недоліків у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься поданою у день її первинного подання.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Т.В.Загацька