Справа № 640/15430/20
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2021-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про роз`яснення судового рішення

14 травня 2021 року м. Київ № 640/15430/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Вєкуа Н.Г., розглянувши у порядку письмового провадження заяву відповідача про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1

до Державного бюро розслідувань

про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернувся ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) з позовом до Державного бюро розслідувань (01008, м. Київ, вул. Михайла Грушевського. 12/2 , , в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ виконувача обов`язків директора Державного бюро розслідувань Соколова О. "Про звільнення працівників Державного бюро розслідувань" від 31 березня 2020 року №223-ос в частині звільнення ОСОБА_1 з осади слідчого третього слідчого відділу (Відділу з розслідування злочинів, вчинених у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках) Третього управління організації досудових розслідувань (Управління з розслідування військових злочинів) Державного бюро розслідувань, у зв`язку із скороченням посади державної служби внаслідок зміни структури та штатного розпису з припиненням державної служби на підставі пункту 1 частини 1 та частини 4 статті 87 Закону України "Про державну службу";

- визнати протиправним та скасувати наказ виконувача обов`язків директора Державного бюро розслідувань Соколова О. "Про звільнення ОСОБА_1 " від 04 травня 2020 року №298-ос з посади слідчого третього слідчого відділу (Відділу з розслідування злочинів, вчинених у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках) Третього управління організації досудових розслідувань (Управління з розслідування військових злочинів) Державного бюро розслідувань, у зв`язку із скороченням посади державної служби внаслідок зміни структури та штатного розпису з припиненням державної служби на підставі пункту 1 частини 1,4 та 5 статті 87 Закону України "Про державну службу";

- поновити ОСОБА_1 на посаді, що є рівнозначною посаді слідчого Центрального апарату Державного бюро розслідувань в Головному слідчому управління Державного бюро розслідувань;

- стягнути з Державного бюро розслідувань () на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу, з урахуванням проведених виплат з 10.04.2020 року по день поновлення на посаді;

- зобов`язати відповідача провести перерахунок та виплату грошової компенсації за невикористану частину щорічної основної відпустки за 2019 та за невикористану частину щорічної основної відпустки за 2020 рік.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 14.12.2020 адміністративний позов ОСОБА_1 - задоволено частково. Суд вирішив:

- визнати протиправним та скасувати наказ виконувача обов`язків директора Державного бюро розслідувань Соколова О. "Про звільнення працівників Державного бюро розслідувань" від 31 березня 2020 року №223-ос в частині звільнення ОСОБА_1 з осади слідчого третього слідчого відділу (Відділу з розслідування злочинів, вчинених у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках) Третього управління організації досудових розслідувань (Управління з розслідування військових злочинів) Державного бюро розслідувань, у зв`язку із скороченням посади державної служби внаслідок зміни структури та штатного розпису з припиненням державної служби на підставі пункту 1 частини 1 та частини 4 статті 87 Закону України "Про державну службу";

- визнати протиправним та скасувати наказ виконувача обов`язків директора Державного бюро розслідувань Соколова О. "Про звільнення ОСОБА_1 " від 04 травня 2020 року №298-ос з посади слідчого третього слідчого відділу (Відділу з розслідування злочинів, вчинених у зв`язку із масовими протестами у 2013-2014 роках) Третього управління організації досудових розслідувань (Управління з розслідування військових злочинів) Державного бюро розслідувань 09 квітня 2020 року у зв`язку із скороченням посади державної служби внаслідок зміни структури та штатного розпису з припиненням державної служби на підставі пункту 1 частини 1,4 та 5 статті 87 Закону України "Про державну службу";

- поновити ОСОБА_1 на посаді, що є рівнозначною посаді слідчого Центрального апарату Державного бюро розслідувань в Головному слідчому управління Державного бюро розслідувань;

- стягнути з Державного бюро розслідувань () на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу, з урахуванням проведених виплат з 10.04.2020 року по день поновлення на посаді;

- зобов`язати Державне бюро розслідувань провести перерахунок та виплату грошової компенсації ОСОБА_1 за невикористану частину щорічної основної відпустки за 2019 рік;

- в іншій частині позову - відмовити.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.03.2021 у справі №640/15430/20 апеляційну скаргу Державного бюро розслідувань задоволено частково, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.12.2020 змінено, виклавши мотивувальну частину рішення в редакції цієї постанови, в іншій частині рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.12.2020 - залишено без змін.

Тобто, резолютивна частина рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 14.12.2020 залишена без змін.

05.05.2021 через канцелярію суду представником відповідача була подана заява про роз`яснення рішення суду від 14.12.2020 по справі №640/15430/20, в частині поновлення позивача на посаді

Відповідно до ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 13.05.2021 призначено розгляд заяви про роз`яснення рішення суду у судовому засіданні та телефонограмою повідомлено сторін про день, час і місце його проведення.

Представники сторін в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду заяви про роз`яснення рішення суду повідомлялись належним чином (телефонограмою).

На підставі частини 3 статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутністю представників сторін.

Що стосується розгляду заяви по суті, суд бере до уваги наступне.

Як вбачається зі змісту заяви відповідача про роз`яснення судового рішення, відповідач мотивує свою заяву тим, що задовольнивши позов ОСОБА_1 та зобов`язавши Державне бюро розслідувань призначити позивача на неіснуючу посаду слідчого центрального апарату ДБР в Головному слідчому управлінні ДБР, суд втрутився у сферу дискриційних повноважень директора ДБР щодо призначення осіб на посади рядового та начальницького склад, призначення яких можливо виключно за результатами проведення конкурсу в силу вимог Закону України «Про Державне бюро розслідувань». Відповідач зазначає, що призначення позивача на нову посаду в Головному слідчому управлінні Державного бюро розслідувань суперечить регламентованій процедурі призначення працівників Державного бюро розслідувань виключно на конкурсних умовах.

Таким чином, відповідач просить суд надати роз`яснення рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 14.12.2020 у справі №640/15430/20 в частині поновлення ОСОБА_1 на неіснуючій посаді державної служби - слідчого центрального апарату Державного бюро розслідувань в Головному слідчому управлінні ДБР.

Розглядаючи заяву позивача, суд зазначає, що конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим Кодекс адміністративного судочинства України не містить, а зі змісту приписів ст. 254 КАС України вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

В п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20.05.2013 "Про судове рішення в адміністративній справі" зазначено, що роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз`ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Суд вказує на те, що необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли останнє є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що повинні здійснювати його виконання.

Згідно п. 6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про судове рішення в адміністративній справі" №7 від 20.05.2013 зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Суд також зазначає, що підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Водночас суд, роз`яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Суд звертає увагу на те, що ст. 254 КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Незрозумілість судового рішення є оцінним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається на розсуд суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв (здоровий глузд, зрозумілість для звичайної розумної людини без юридичної освіти).

Виходячи з системного тлумачення положень статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України, роз`яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тому, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане Кодексом адміністративного судочинства України.

Суд наголошує, в рішенні Окружного адміністративного суду від 14.12.2020 чітко та зрозуміло викладено зміст такого судового рішення, рішення викладено з додержанням норм, передбачених Кодексом адміністративного судочинства.

При виготовленні тексту рішення судом було чітко та змістовно мотивовано підстави такого рішення, зазначено обґрунтування позовних вимог.

При цьому, резолютивна частина рішення є також цілком зрозумілою та, на переконання суду, не потребує роз`яснення, оскільки в четвертому абзаці резолютивної частини рішення чітко викладено вимогу зобов`язального характеру та зазначено яким саме чином відповідачеві необхідно поновити позивача на посаді, а саме - рівнозначній «Поновити ОСОБА_1 на посаді, що є рівнозначною посаді слідчого Центрального апарату Державного бюро розслідувань в Головному слідчому управління Державного бюро розслідувань».

При цьому, доводи відповідача, наведені в заяві про роз`яснення рішення суду відносно того, що відповідача зобов`язано поновити ОСОБА_1 на неіснуючій посаді слідчого центрального апарату ДБР в Головному слідчому управлінні ДБР, не відповідають дійсності, оскільки судом зобов`язано відповідача поновити ОСОБА_1 на рівнозначній посаді.

Так, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну службу», рівнозначна посада - посада державної служби, що належить до однієї підкатегорії посад державної служби з урахуванням рівнів державних органів.

Суд звертає увагу, що фактично, доводи відповідача, викладені в заяві про роз`яснення судового рішення свідчать про незгоду відповідача з рішенням суду, проте, не є підставою для його роз`яснення.

Додатково, суд наголошує, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.03.2021 у справі №640/15430/20 апеляційну скаргу Державного бюро розслідувань задоволено частково, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.12.2020 змінено, виклавши мотивувальну частину рішення в редакції цієї постанови, в іншій частині рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.12.2020 - залишено без змін.

Тобто, резолютивна частина щодо поновлення позивача на рівнозначній посаді звалашилась незмінною та підлягає виконанню шляхом поновлення позивача на посаді, що є рівнозначною посаді слідчого Центрального апарату Державного бюро розслідувань в Головному слідчому управління Державного бюро розслідувань.

Таким чином, на думку суду, з урахуванням раціональності вищезазначених критеріїв доцільності роз`яснення судового рішення, у задоволенні заяви Державного бюро розслідувань про роз`яснення судового рішення необхідно відмовити, оскільки рішення в адміністративній справі №640/15430/20 є цілком зрозумілим та не потребує додаткових роз`яснень.

Керуючись статтею 254, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити в задоволенні заяви Державного бюро розслідувань про роз`яснення судового рішення від 14.12.2020 у справі №640/15430/20.

У відповідності до вимог ст.ст. 293 та 295 КАС України ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, встановлених ст. 294 цього Кодексу. Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.Г. Вєкуа