Справа № 460/6996/20
Суддя: Д.П. Зозуля
Дата ухвалення: 2021-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

460/6996/20

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

18 травня 2021 року

м. Рівне

№460/6996/20

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Зозулі Д.П., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "Архітектурно-конструкторське бюро "Нові будівельні технології"

до

Шепетівської міської ради

про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Архітектурно-конструкторське бюро «Нові будівельні технології» (далі - позивач) звернулося до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Сектору з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради, в якому просило визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 1-19-21/19-24-15 від 06.03.2020.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що спірною постановою позивача було визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", яке полягає у недопущенні посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій. Однак, на думку позивача, оскаржувана постанова є незаконною виходячи з порушення відповідачем процедури формуваня річного плаану первірок на 2020 рік. Крім того, позивач зазначає, що йому не було пред'явлено службове посвідчення та надано копію направлення перед проведенням планової перевірки. Також, позивач вказує, що його не було повідомлено про місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Ухвалою суду від 06.10.2020 позовна заява залишалася без руху. Позивачу встановлювався строк для усунення недоліків позовної заяви. У вказаний строк позивач допущені недоліки усунув, відтак позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Ухвалою суду від 23.11.2020 позовну заяву прийнято до розгляду, відкритого провадження у справі, вирішено розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадженням з повідомленням сторін та встановлено відповідачу строк для подання до суду відзиву на позовну заяву.

Відповідач, у строк встановлений судом, подав відзив на позовну заяву та просив суд відмовити в його задоволенні, оскільки позивач був включений до річного плану перевірок на 2020 рік, який затверджений Сектором з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради 26.11.2019. Крім того, листом від 20.01.2020 позивача повідомлено про проведення перевірки, а тому, на думку представника відповідача з боку сектору вжито всіх можливих заходів з метою проведення перевірки в присутності керівника позивача чи уповноваженої ним особи.

Ухвалою суду від 21.12.2020 розгляд справи було відкладено до 18.01.2021.

Ухвалою суду від 18.01.2021, за обґрунтованим клопотанням представника відповідача, розгляд справи відкладено до 01.03.2021.

Протокольною ухвалою суду від 01.03.2021, замінено первісного відповідача - Сектор з питань державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради, на належного відповідача - Шепетівська міська рада, та оголошено перерву до 12.04.2021.

Ухвалою суду від 12.04.2021, за обґрунтованим клопотанням представника позивача, розгляд справи відкладено до 17.05.2021.

Ухвалою суду від 17.05.2021 продовжено розгляд справи №460/6996/20 у письмовому провадженні.

Враховуючи проведення судового засідання у письмовому провадженні, відповідно до положень частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України), повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши подані сторонами документи та матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Як встановлено судом з матеріалів справи, наказом завідувача Сектору з питань архітектурно-будівельного контролю від 26.11. 2019 року № 13 було затверджено річний план здійснення заходів сектором з питань державного архітектурно-будівельного контролю на 2020 рік щодо дотримання суб’єктами господарювання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об’єктах будівництва на території міста Шепетівка, до якого включено ТОВ «АКБ «Нові будівельні технології» (а.с. 66-70).

Вказаний річний план внесено до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) та оприлюднено на офіційному веб-сайті (інспекційний портал) до 01.12.2019 (а.с. 72-74).

З метою перевірки дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт 16.01.2020 було видано наказ № 2 "Про проведення планової перевірки", яким відповідачу наказано провести планову перевірку позивача, як суб`єкта містобудівної діяльності.

На підставі наказу видано направлення № 2 від 20.01.2020 для проведення планового заходу (а.с. 52).

У ході проведення перевірки, 24.02.2020 р. посадовою особою відповідача складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій (а.с. 50-51).

З метою усунення виявлених порушень, відповідачем було видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 24.02.2020 з вимогою надати перераховані документи для здійснення планової перевірки до 06.03.2020 (а.с. 57-59).

Позивач вважає постанову № 1-19-21/19-24-15 від 06.03.2020 протиправною та такою, що підлягає скасуванню, а тому звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно пункту 2 частини 3 статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Відповідно пункту 8 частини 1 статті 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється, зокрема, шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.

Згідно положень статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об’єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок №553).

Відповідно п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 6 Порядку №553 передбачено, що плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Строк проведення планової перевірки об’єкта будівництва не може перевищувати десяти робочих днів.

Згідно п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно до п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

За приписами п.1 Порядку №553, під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Відповідно до частини 1 статті 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб’єкта господарювання та виправлення технічних помилок.

Річні плани здійснення планових заходів державного нагляду (контролю) на відповідний плановий період з урахуванням узгоджених дат початку та строків здійснення визначених у плані здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) затверджують органи державного нагляду (контролю), оприлюднюють на своїх офіційних веб-сайтах та вносять відомості до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) до 1 грудня року, що передує плановому.

Таким чином, твердження позивача, що його не було включено до переліку суб’єктів господарювання, діяльність яких підлягає здійсненню планових заходів державного контролю (нагляду) на 2020 рік є безпідставним, необґрунтованим та відхиляється судом.

Згідно приписів частини 3-4 статті 7 Закону № 877, у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Відповідно до частини 5 статті 7 Закону №877 перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Не заперечуючи, що норми частини 5 статті 7 Закону № 877 не віднесені пунктом 1 Порядку № 553 до переліку норм, яких зобов`язаний дотримуватися орган державного архітектурно-будівельного контролю, суд зауважує, що за приписами пункту 6 Порядку № 553 не передбачено переліку документів, які мають бути пред’явлені суб’єкту господарювання, а тому, з системного аналізу вказаних вище норм права судом встановлено, що під час проведення планової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення, надати копію направлення для проведення планової перевірки.

Відповідно п. 13 Порядку №553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема: перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому, згідно п. 14 Порядку №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний:

допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу;

виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

За приписами п. 12 Порядку №553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, в тому числі: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб’єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв’язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб’єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно п. 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п.19 Порядку №553).

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (п.20 Порядку № 553).

Відповідно до п.21 Порядку №553, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

З аналізу вказаних положень чинного законодавства слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема, планові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності, та під час здійснення такого контролю мають право, крім іншого, на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує обов`язок суб`єкта містобудування допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, який, крім того, може бути присутнім під час здійснення перевірки, або має право забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У такому випадку допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

Виходячи із системного змісту вищенаведених норм, можна зробити висновок про те, що орган державного архітектурно-будівельного контролю з метою допуску його посадових осіб до проведення перевірки та участі суб`єктів містобудування (їх представників) зобов`язаний надіслати повідомлення останньому про проведення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку, а посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення планової перевірки.

Таким чином, забезпечення участі суб`єктів містобудування (їх представників) під час проведення перевірки і встановлення факту недопуску до проведення перевірки є можливим лише у випадку належного повідомлення про проведення перевірки.

Відтак, позивач був зобов’язаний забезпечити присутність 11.02.2020 уповноваженої особи під час проведення планової перевірки за адресою: Хмельницька область, м. Шепетівка, вул. Герої Небесної Сотні, 32 на об’єкті будівництва: «Житловий будинок з вбудованим магазином».

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що відсутність на місці проведення перевірки уповноваженої особи позивача підтверджує факт вчинення нею перешкод (недопуску) у проведенні посадовими особами відповідача перевірки, а також перешкод у проведенні самої перевірки.

Вказані обставини відображено у акті про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об’єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 24.02.2020, який у сукупності із вказаними судом доказами підтверджує вчинення позивачем порушення п.2 ч.6 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Твердження позивача щодо перебування директора товариства у службовому відрядженні з 20.02.2020 по 10.03.2020, що перешкодило йому взяти участь у проведенні планової перевірки, відхиляється судом, оскільки не підтверджено жодним доказом, який передбачає повідомлення відповідача про неможливість його участі у перевірці та не спростовує можливість призначення уповноваженої особи на участь у перевірці.

Таким чином, вказані обставини у сукупності є належними доказами у підтвердження факту недопуску позивачем посадових осіб відповідача до проведення планової перевірки.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР (надалі - Закон № 208/94-ВР).

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону № 208/94-ВР суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 року № 244 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, (надалі - Порядок №244) пунктом 3 якого встановлено, що штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, судом встановлено, що позивач, повідомлений про дату, час та місце розгляду справи відповідно до чинного законодавства, його повноважний представник, на розгляд справи не з’явився, заяв, клопотань щодо розгляду справи від нього не надходило. На підставі вказаних вище матеріалів перевірки завідувачем сектору з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Шепетівської міської ради Маликом М.П. у відповідності до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» 06.03.2020 року винесено постанову про накладення штрафу № 1-19-21/19-24-15.

Разом з тим, відповідно до пункту 21 Порядку №244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи слідує, що відповідач притягнув до відповідальності позивача за недопущення посадових осіб сектора для проведення планової перевірки, шляхом неявки на планову перевірку та не надання необхідних документів для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, про що було складено спірне рішення.

Судом встановлено та не заперечується позивачем, а також підтверджено наказом ТОВ «АКБ «Нові будівельні технології» № 17-01/20 від 17.01.2020, що на об`єкті будівництва під час прибуття перевіряючих та складання протоколу і припису директор або інша уповноважена особа позивача були відсутні.

Таким чином, посадові особи контролюючого органу фактично не були допущені на об`єкт будівництва директором ТОВ "АКБ "Нові будівельні технології".

За таких обставин, в матеріалах справи наявні докази, які свідчать про те, що позивачем здійснювалися дії з метою створення перешкод для допуску посадових осіб до перевірки шляхом не явки на планову перевірку та ненадання необхідних документів для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Твердження позивача про необхідність закриття провадження у справі у зв’язку із реєстрацією декларації про готовність об’єкта до експлуатації та реєстрації права власності на об’єкт є безпідставними та відхиляються судом, оскільки вказані випадки не передбачені п. 8 Порядку № 244, який містить виключний перелік підстав для закриття провадження у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Під час судового розгляду факт недопуску посадових осіб відповідача до проведення планової перевірки ТОВ "АКБ "Нові будівельні технології" підтвердився, а тому у відповідача були наявні підстави для притягнення позивача до відповідальності відповідно до п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності», у зв`язку з чим суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні позову у повному обсязі.

У разі відмови в задоволенні позовних вимог підстави для розподілу судових витрат відповідно до статті 139 КАС України відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

У разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 18 травня 2021 року

Суддя Д.П. Зозуля