Справа № 280/8895/20
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2021-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

06 травня 2021 року Справа № 280/8895/20 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Стрельнікової Н. В.,

за участю секретаря Фесик А.В.

позивача ОСОБА_1

представника позивача: Мінасова В.В.

представника відповідача: Шевченко А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Запоріжжі адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1

до прокуратури Дніпропетровської області

про визнання дій протиправними ,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (надалі - позивач, ОСОБА_1 ) до Прокуратури Дніпропетровської області (надалі - відповідач), в якому позивач просив суд:

- визнати протиправними дії прокуратури Дніпропетровської області щодо порядку (процедури) проведення службового розслідування за інформацією керівника Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області про отримання тілесних ушкоджень прокурором вказаної прокуратури ОСОБА_2 , оформлення результатів службового розслідування, ініціювання питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності керівника Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області ОСОБА_1

- скасувати висновок службового розслідування від 24 червня 2020 року за інформацією керівника Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області про отримання тілесних ушкоджень прокурором вказаної прокуратури ОСОБА_2 ;

- визнати протиправними дії керівника прокуратури Дніпропетровської області по підписанню та затвердженню 24 червня 2020 року висновку службового розслідування за інформацією керівника Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області про отримання тілесних ушкоджень прокурором вказаної прокуратури ОСОБА_2 , зверненню 24 червня 2020 року до Комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів з дисциплінарною скаргою про вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

Ухвалою суду від 05.01.2021 відмовлено у відкритті провадження в частині скасування висновку службового розслідування від 24 червня 2020 року за інформацією керівника Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області про отримання тілесних ушкоджень прокурором вказаної прокуратури ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 05.01.2021 відкрито загальне позовне провадження у справі за рештою позовних вимог та призначено підготовче засідання на 01.02.2021.

У підготовчому засіданні 01.02.2021 протокольною ухвалою суду відкладено підготовче засідання на 22.02.2021.

22.02.2021 підготовче засідання не відбулось у зв`язку з хворобою судді, що підтверджується листком непрацездатності та довідкою, наявною в матеріалах справи (т.1 а.с. 222).

У підготовчому засіданні 17.03.2021 ухвалою суду було відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження у справі та оголошено перерву у підготовчому засіданні до 24.03.2021.

24.03.2021 протокольною ухвалою суду було витребувано у відповідача докази по справі, закінчено підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 05.04.2021.

05.04.2021протокольною ухвалою суду задоволено клопотання сторін та відкладено судове засідання на 27.04.2021.

У судовому засіданні 27.04.2021 було оголошено перерву до 06.05.2021.

У судовому засіданні 06.05.2021 судом було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

У позовній заяві зазначено наступне. ОСОБА_3 , з 01.08.2011 працював в органах прокуратури Запорізької області. Наказом Генерального прокурора № 69к від 04.03.2020 з 10.03.2020 призначений на посаду керівника Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області.

21.05.2020 приблизно з 19-00 години, після закінчення робочого часу ОСОБА_3 перебував на літньому майданчику готельно-ресторанного комплексу «Україночка» на вулиці Гетьманській, 80 у м. Кривому Розі з прокурорами Криворізької місцевої прокуратури № З Дніпропетровської області ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_2 . О 23-00 годині на паркувальному майданчику ГРК «Україночка» ОСОБА_2 було отримано вогнепальне кульове поранення передньої черевної порожнини. На підставі цієї інформації про отримання тілесних ушкоджень ОСОБА_2 прокурором Дніпропетровської області видано наказ від 25.05.2020 № 86 про проведення службового розслідування. Згідно з п.1 наказу службове розслідування призначено за інформацією про отримання тілесних ушкоджень прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_2 . Пунктом 2 наказу заступник прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_7 визначений головою комісії з проведення службового розслідування. 24 червня 2020 року комісією складено висновок службового розслідування (далі висновок) за інформацією керівника Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області про отримання тілесних ушкоджень прокурором вказаної прокуратури ОСОБА_2 . Вказаний висновок одночасно підписав і затвердив виконувач обов`язків прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_7 та того ж дня звернувся до Комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів з дисциплінарною скаргою про вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку. Згідно з рішенням Комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів № 194дп-20 від 20.08.2020 на ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади в органах прокуратури. Наказом Генерального прокурора № 222к від 27.08.2020 ОСОБА_1 звільнений з посади керівника Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області у перший робочий день після закінчення тимчасової непрацездатності. Наказом Генерального прокурора № 238к від 07.09.2020 ОСОБА_1 вважається звільненим з посади в органах прокуратури з 07 вересня 2020 року. (Вказані рішення оскаржуються в іншому провадженні). Позивач вважає протиправними дії прокуратури Дніпропетровської області та її службових осіб щодо дотримання порядку проведення службового розслідування, оформлення його результатів, підписання та затвердження цього висновку керівником прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_7 , ініціювання питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , зверненню до Комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів з дисциплінарною скаргою про вчинення ОСОБА_8 дисциплінарного проступку з наступних підстав.

Позивач посилається на те, що службове розслідування та оформлення його результатів проведено з грубим порушенням Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах прокуратури, затвердженої наказом Генерального прокурора України від 06.12.2017 № 343, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 02 січня 2018 р. за № 8/31460. Так, позивач зокрема зазначає, що формулювання комісією вчиненого службового проступку суперечить його законодавчому визначенню: по-перше, комісією не зазначено, що грубе порушення правил прокурорської етики було одноразовим; по-друге, Законом передбачена дисціплінарна відповідальність за втручання в діяльність службових, посадових осіб. Дисціплінарна відповідальність за втручання в діяльність службових органів взагалі не передбачена. Більш того, в Україні не існує такого поняття - службовий орган. Комісія, яка не зазначила конкретно які дії ОСОБА_1 є одноразовим грубим порушенням правил прокурорської етики та придумала «службовий правоохоронний орган», на думку позивача свавільно застосувала матеріальне законодавство та порушила принцип юридичної визначеності, одного з основоположних аспектів верховенства права. У зв`язку з чим, як вважає позивач, висновок комісії не відповідає п. 6,8 ч.І ст. 43 «Закону України про прокуратуру», ч.1 ст.6, ст.8 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, наведеним пунктам рішення Європейського суду з прав людини в справі «Олександр Волков проти України». Також позивач зазначає, що всупереч вимогам Інструкції, висновок не містить відповіді на питання, через яке й було призначене службове розслідування: - чи вчинив прокурор ОСОБА_9 дії, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, правомірність дій (бездіячьпості) прокурора, що призвели(а) до події чи безпосередньо передували(а) їй. Замість чого комісією прийняте рішення про притягнення ОСОБА_10 до дисциплінарної відповідальності, незважаючи на відсутність законних приводу та підстав для проведення службового розслідування відносно нього. Також, на думку позивача, ігноруючи Інструкцію, комісія не зазначає: обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності прокурора чи знімають безпідставні звинувачення або підозри стосовно нього; характеристику прокурора, стосовно якого проводиться службове розслідування (ставлення до виконання службових обов`язків, поведінка до події, у зв`язку з якою проводиться службове розслідування). Наказ про призначення службового розслідування відносно ОСОБА_10 , в якому, як це передбачено п.4. розділу III Інструкції, були би зазначені підстава, мета і строки проведення, прізвище, ім 'я, по батькові, факт, за яким воно проводиться, не приймався. Тому службове розслідування щодо ОСОБА_10 від його початку та до оформлення результатів с протиправним, оскільки проведено з порушенням усіх наведених норм Інструкції. Позивач також зазначає, що Інструкція чітко розмежовує повноваження посадової особи, яка призначила службове розслідування, та осіб, які беруть участь у його проведенні. Тобто, для забезпечення безсторонності та об`єктивісті при проведенні службового розслідування Інструкцією передбачено, що особа, яка призначила розслідування та особа. яка його проводить, а тим більше очолює комісію, не можуть бути однією особою. Це випливає, навіть, з дискреційних повноважень посадової особи, яка призначила службове розслідування, погодитися, або не погодитися з висновком, чи скасувати його. Незважаючи на це, ОСОБА_7 , як голова комісії, підписав висновок та, як в.о. прокурора Дніпропетровської області, затвердив його. ОСОБА_7 , після призначення його в червні 2020 року в.о. прокурора Дніпропетровської області, став безпосереднім керівником ОСОБА_3 . Тому, ОСОБА_7 повинен був заявити собі самовідвід, по-перше - як особа, яка одночасно стала виконувати обов`язки голови комісії та керівника прокуратури, по-друге - як безпосередній керівник позивача. Але, ОСОБА_7 цього не зробив, а причина цьому в його особистій зацікавленості в звільненні ОСОБА_3 . Позивач зазначає, що те, що його звільнення не було результатом вчинення дисциплінарного проступку, а стало наслідком бажання позбавитися від працівників «старої команди» і помсти підтверджується і сукупністю подальших подій. Позивач зазначає, що Висновок не містить навіть спроби пояснити чому комісію зацікавили лише ці три особи, а інші - ні. Таким чином, дії очолюваної ОСОБА_7 комісії при проведенні службового розслідування не відповідали критеріям безсторонності, оскільки не були неупередженими та об 'єктивними. Службове розслідування проводилося з явним обвинувальним нахилом. Також позивач у позові викладає і свою незгоду з фактичними обставинами, встановленими висновком службового розслідування. Зазначає, що в порушення п.5 розділу V. Інструкції, службове розслідування не було безстороннім, всебічним, повним та неупередженим. Наявний під час службового конфлікт інтересів був проігнорований. Висновок службового розслідування не відповідає фактичним обставинам. Чисельні порушення Законодавства під час службового розслідування призвели до порушення прав та законних інтересів позивача і суттєво вплинули на результати. Незважаючи на порушення на думку позивача майже всіх вищенаведених пунктів та розділів Інструкції, абсолютну незаконність проведеного службового розслідування, відсутність в діях ОСОБА_1 ознак будь-якого дисциплінарного проступку, в.о. прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_7 протиправно підписав та затвердив висновок службового розслідування, та, за відсутності належних законних підстав, звернувся з дисциплінарною скаргою до Кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів. На підставі наведеного просить задовольнити позовні вимоги.

Позивач та представник позивача у судовому засіданні підтримали позовну заяву.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву в якому зазначено наступне. Дніпропетровська обласна прокуратура не погоджується з позовними вимогами ОСОБА_1 , вважає їх безпідставними, необгрунтованими нормами матеріального права, з огляду на що, така позовна заява не підлягає задоволенню. Так, наказом прокурора Дніпропетровської області від 25.05.2020 №86 призначено службове розслідування на підставі повідомлення керівника Криворізької місцевої прокуратури №3 про отримання тілесних ушкоджень прокурором вказаної прокуратури ОСОБА_2 та визначено членів комісії з проведення службового розслідування під головуванням заступника прокурора області ОСОБА_7 . Службове розслідування за інформацією керівника Криворізької місцевої прокуратури №3 про отримання тілесних ушкоджень прокурором вказаної прокуратури ОСОБА_2 проводилося на підставі та у порядку, визначеному Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах прокуратури України, затвердженої наказом Генерального прокурора України від 06.12.2017 за №343 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02.01.2018 за № 8/31460 (далі - Інструкція №343). Обставини події, за яких відбулося травмування прокурора, набули розголосу у засобах масової інформації та спричинили значний суспільний резонанс, який підриває авторитет органів прокуратури, так як подія відбулася в умовах порушення працівниками Криворізької місцевої прокуратури №3 загальнодержавного карантину, встановленого Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 за №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОУГО-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2». Cлужбове розслідування було розпочато та проведено відповідно до вимог Інструкції №343 за фактом певної події, а не стосовно конкретної особи. Розділом VII Інструкції №343 визначено, що посадова особа, яка призначила службове розслідування, у встановленому Законом України «Про прокуратуру» порядку за наявності підстав вживає адміністративних та організаційних заходів, у тому числі щодо звільнення прокурора з адміністративної посади, чи ініціює питання про притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності. Таким чином, доводи позовної заяви щодо порушення порядку проведення службового розслідування стосовно ОСОБА_1 є безпідставними та необгрунтованими. У даному випадку відповідним органом, що здійснює дисциплінарне провадження щодо прокурорів, є кадрова комісія з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів Офісу Генерального прокурора, до якої 24.06.2020 і було скеровано дисциплінарна скаргу про вчинення керівником Криворізької місцевої прокуратури №3 ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, а саме: вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, а також грубе порушення правил прокурорської етики. Вирішення питання щодо наявності (відсутності) підстав для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності віднесено до виключної компетенції відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження щодо прокурорів. При цьому вказана дисциплінарна скарга та висновок службового розслідування не спричиняють виникнення будь-яких прав і обов`язків у позивача, а тому викладені у ній обставини не можуть бути окремим предметом спору. Лише за результатами розгляду дисциплінарної скарги компетентним органом для позивача можуть виникнути певні юридичні наслідки, та у разі незгоди з відповідним рішенням останній не позбавлений права оскаржити його в судовому порядку. Позивачем також реалізовано право на оскарження протиправних, на його думку, рішень суб`єктів владних повноважень. Так, у провадженні Окружного адміністративного суду м. Києва перебуває справа №640/23123/20 за позовом ОСОБА_1 до кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів, Офісу Генерального прокурора, за участю третьої особи - Криворізької місцевої прокуратури №3, про визнання протиправними та скасування рішення кадрової комісії №194дп-20 від 20.08.2020, наказу про звільнення №222к від 27.08.2020, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Представник відповідача проти позовної заяви у судовому засіданні заперечував з підстав, викладених у відзиві.

Розглянувши наявні матеріали та фактичні обставини справи, дослідивши і оцінивши надані докази в їх сукупності, суд з`ясував наступне.

Наказом прокурора Дніпропетровської області Панченко О. №86 від 25.05.2020 призначено службове розслідування на підставі інформації керівника Криворізької місцевої прокуратури №3 про отримання тілесних ушкоджень прокурором вказаної прокуратури ОСОБА_2 та визначено членів комісії з проведення службового розслідування під головуванням заступника прокурора області ОСОБА_7 (т.1 а.с. 26).

За наслідками проведеного на підставі вищенаведеного наказу службового розслідування складено висновок від 24.06.2020, затверджений виконуючим обов`язки прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_11 (т. 2 а.с. 1-16). Як вбачається зі змісту висновку службового розслідування, комісія зокрема вирішила:

1. Визнати, що спричинення тілесних ушкоджень прокурору Криворізької місцевої прокуратури №3 ОСОБА_2 , яке сталося 21.05.2020 близько 23 години 20 хвилин біля готельно-ресторанного комплексу «Україночка», не пов`язане з виконанням службових обов`язків та займаною ним посадою.

2. Ініціювати питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності керівника Криворізької місцевої прокуратури №3 ОСОБА_1 за вчинення дій, що порочать прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, грубе порушення правил прокурорської етики, втручання чи будь-який інший вплив прокурора у випадках чи порядку, не передбачених законодавством у службову діяльність службових правоохоронних органів.

Супровідним листом вих. №11-767вих2- від 24.06.2020 за підписом в.о. прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_12 висновок службового розслідування направлено відповідно до п.2 розділу ІХ Інструкції до офісу Генерального прокурора (т. 2 а.с. 17).

24.06.2020 за вих. №11-765вих 20 начальником відділу роботи з кадрами прокуратури Дніпропетровської області Крапивною О. було направлено до офісу Генерального прокурора дисциплінарну скаргу стосовно керівника Криворізької місцевої прокуратури №3 прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_1 з додатками ( т. 1 а.с. 95).

Наказом Генерального прокурора №222к від 27.08.2020 керівника Криворізької місцевої прокуратури №3 ОСОБА_1 звільнено з посади в органах прокуратури за вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктвності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, одноразове грубе порушення правил прокурорської етики, а також вчинення втручання та будь-який інший вплив прокурора у випадках чи порядку, не передбачених законодавство, у службову діяльність службових, посадових осіб, у тому числі шляхом публічних висловлювань стосовно їх рішень, дій чи бездіяльності, за відсутності при цьому ознак адміністративного чи кримінального правопорушення (пункти 5, 6, 8 частини першої статті 43 Закону України «Про прокуратуру») у перший робочий день після закінчення тимчасової непрацездатності. Підстава: рішення Кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів від 20.08.2020 №194дп-20 (т. 1 а.с. 102).

Не погоджуючись з вказаним висновком службового розслідування та діями прокуратури Дніпропетровської області під час проведення такого службового розслідування та затвердження висновку, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

Позовні вимоги не підлягають задоволенню через викладене вище та наступне.

Суд зазначає, що ухвалою суду від 05.01.2021 відмовлено у відкритті провадження в частині скасування висновку службового розслідування від 24 червня 2020 року за інформацією керівника Криворізької місцевої прокуратури № 3 Дніпропетровської області про отримання тілесних ушкоджень прокурором вказаної прокуратури ОСОБА_2 . У зв`язку з чим суд при розгляді справи надає оцінку лише доводам позивача, які пов`язані з позовними вимогами про визнання протиправними відповідних дій.

Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах прокуратури України, затвердженої наказом Генерального прокурора України від 06.12.2017 за №343 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02.01.2018 за № 8/31460 (далі - Інструкція №343) визначено підстави та порядок проведення службового розслідування в органах прокуратури стосовно прокурорів Генеральної прокуратури України, регіональних, місцевих, військових прокуратур, Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, слідчих (далі - прокурори), оформлення результатів та прийняття рішень, а також компетенцію структурних підрозділів, службових та посадових осіб органів прокуратури при його проведенні.

Так, відповідно до п.п. 1, 3 розділу II Інструкції №343 приводом для проведення службового розслідування є, серед іншого, рапорт прокурора, а підставою, зокрема, подія, яка сталася за участі прокурора та викликала негативний суспільний резонанс. Обставини події, за яких відбулося травмування прокурора, набули розголосу у засобах масової інформації та спричинили значний суспільний резонанс, який підриває авторитет органів прокуратури, так як подія відбулася в умовах порушення працівниками Криворізької місцевої прокуратури №3 загальнодержавного карантину, встановленого Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 за №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронаврусом SARS-СоV-2». Отже, службове розслідування було розпочато та проведено відповідно до вимог Інструкції №343 за фактом певної події, а не стосовно конкретної особи.

З огляду на наведене, суд не приймає доводи позивача стосовно того, що відносно нього мало б бути ініційоване окреме службове розслідування оскільки відповідне не визначено нормами чинного законодавства у тому числі нормами Інструкції №343.

Згідно з розділом VI Інструкції №343 питаннями, які підлягають з`ясуванню під час проведення службового розслідування є:

- обставини (час, місце, наслідки тощо) події, у зв`язку з якою проводиться службове розслідування;

- правомірність дій (бездіяльності) прокурора, що призвели(а) до події чи безпосередньо передували(а) їй;

- наявність чи відсутність порушень положень законів чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів, а також встановлення осіб, які їх допустили;

- наявність чи відсутність у діянні прокурора ознак кримінального, корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією, інших дій, що порочать звання прокурора, порушень Присяги прокурора і правил прокурорської етики, дисциплінарного проступку, їх мотиви; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності прокурора чи знімають безпідставні звинувачення або підозри стосовно нього;

- характеристика прокурора, стосовно якого проводиться службове розслідування (ставлення до виконання службових обов`язків, поведінка до події, у зв`язку з якою проводиться службове розслідування);

- причини та умови, що сприяли вчиненню порушення, роль безпосереднього керівника особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, інших посадових осіб у забезпеченні належної поведінки підлеглого, стосовно якого проводиться службове розслідування;

- характер і розмір завданих порушенням матеріальних збитків, а також можливість їх відшкодування;

- наявність прийнятого відповідними компетентними органами рішення за фактом події.

Таким чином, обставини (час, місце, наслідки тощо) події, у зв`язку з якою проводиться службове розслідування, а також наявність чи відсутність порушень положень законів чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів, а також особи, які їх допустили, встановлюють саме під час проведення службового розслідування та не потребують окремих підстав для його проведення стосовно конкретних осіб.

Відповідно до п. 1 розділу VII Інструкції №343 результати службового розслідування оформлюються висновком, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

У резолютивній частині висновку службового розслідування зазначаються: дані щодо підтвердження (спростування) відомостей, які стали підставою для призначення службового розслідування; якщо за результатами службового розслідування встановлено ознаки дисциплінарного проступку, - пропозиції щодо ініціювання відкриття стосовно прокурора дисциплінарного провадження або причини неможливості його ініціювання; пропозиції щодо направлення копії висновку та/або матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; пропозиції щодо заходів, спрямованих на усунення виявлених під час службового розслідування порушень та недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для його призначення; дані про виявлені під час службового розслідування корупційні ризики у діяльності органів прокуратури; у разі проведення службового розслідування під час таємної перевірки доброчесності - дані щодо підтвердження (спростування) відомостей про недостовірність (в тому числі неповноту) тверджень, поданих в анкеті доброчесності прокурора.

Висновок службового розслідування підписує голова та члени комісії, затверджує посадова особа, яка призначила службове розслідування, або особа, яка виконує її обов`язки.

Розділом VII Інструкції №343 визначено, що посадова особа, яка призначила службове розслідування, у встановленому Законом України «Про прокуратуру» порядку за наявності підстав вживає адміністративних та організаційних заходів, у тому числі щодо звільнення прокурора з адміністративної посади, чи ініціює питання про притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності.

За результатами службового розслідування за інформацією керівника Криворізької місцевої прокуратури №3 про отримання тілесних ушкоджень прокурором вказаної прокуратури ОСОБА_2 виконувачем обов`язки прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_7 24.06.2020 затверджено висновок, відповідно до якого вирішено ініціювати питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності керівника Криворізької місцевої прокуратури №3 ОСОБА_1 за вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, грубе порушення правил прокурорської етики, втручання чи будь-який інший вплив прокурора у випадках чи порядку, не передбачених законодавством, у службову діяльність службових правоохоронних органів.

Таким чином, доводи позовної заяви щодо порушення порядку проведення службового розслідування стосовно ОСОБА_1 є безпідставними та необгрунтованими.

Підстави та порядок притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності регулюються розділом VI Закону України «Про прокуратуру».

Згідно зі ст.ст.44, 45 зазначеного закону дисциплінарне провадження - це процедура розгляду відповідним органом, що здійснює дисциплінарне провадження щодо прокурорів, дисциплінарної скарги, в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку.

У даному випадку відповідним органом, що здійснює дисциплінарне провадження щодо прокурорів, є кадрова комісія з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів Офісу Генерального прокурора, до якої 24.06.2020 і було скеровано дисциплінарну скаргу про вчинення керівником Криворізької місцевої прокуратури №3 ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, а саме: вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, а також грубе порушення правил прокурорської етики.

Право на звернення до відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження щодо прокурорів, із дисциплінарною скаргою про вчинення прокурором дисциплінарного проступку має кожен, кому відомі такі факти. Рекомендований зразок дисциплінарної скарги розміщується на вебсайті Офісу Генерального прокурора.

Відповідно до п. розділу VIII Інструкції №343 «Прийняття рішення за результатами службового розслідування» посадова особа, яка призначила службове розслідування, у встановленому Законом України «Про прокуратуру» порядку за наявності підстав вживає адміністративних та організаційних заходів, у тому числі щодо звільнення прокурора з адміністративної посади, чи ініціює питання про притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності.

Таким чином, подаючи дисциплінарну скаргу про вчинення керівником Криворізької місцевої прокуратури №3 ОСОБА_1 дисциплінарного проступку виконувач обов`язків прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_7 скористався правом, наданим йому Законом України «Про прокуратуру» та Інструкцією №343.

Крім того, суд звертає увагу на той факт, що вирішення питання щодо наявності (відсутності) підстав для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності віднесено до виключної компетенції відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження щодо прокурорів.

Таким чином, прокуратура Дніпропетровської області після завершення службового розслідування реалізувала своє право на звернення до відповідного органу, керівника Криворізької місцевої прокуратури №3 ОСОБА_1 , який, на нашу думку, вчинив дисциплінарні проступки.

При цьому безпосередньо вказана дисциплінарна скарга та висновок службового розслідування не спричиняють виникнення будь-яких прав і обов`язків у позивача, і не можуть бути та не є предметом позову у цій справі.

Лише за результатами розгляду дисциплінарної скарги компетентним органом для позивача можуть виникнути певні юридичні наслідки, та у разі незгоди з відповідним рішенням останній не позбавлений права оскаржити його в судовому порядку.

Подібний висновок висловлено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 23.05.2018 у справі №804/8840/15.

Позивачем також реалізовано право на оскарження протиправних, на його думку, рішень суб`єктів владних повноважень.

Так, у провадженні Окружного адміністративного суду м. Києва перебуває справа №640/23123/20 за позовом ОСОБА_1 до кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів, Офісу Генерального прокурора, за участю третьої особи - Криворізької місцевої прокуратури №3, про визнання протиправними та скасування рішення кадрової комісії №194дп-20 від 20.08.2020, наказу про звільнення №222к від 27.08.2020, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Отже оцінку повноти проведеного службового розслідування та доведеність обставин, що свідчать про допущення чи недопущення позивачем дисциплінарного проступку має надати суд під час розгляду справи про визнання протиправними та скасування рішення кадрової комісії та наказу про звільнення.

Щодо посилання позивача на обставини, які на його думку свідчать про особисту зацікавленість ОСОБА_7 у звільненні позивача, суд зазначає, що такі обставини не підлягають встановленню виходячи з предмету позову - визнання протиправними дій щодо порядку проведення службового розслідування та є особистими судженнями позивача. Знову ж таки, суд зазначає, що самі по собі такі обставини не породжують для позивача правових наслідків.

Згідно п.1 розділу V Інструкції, посадова особа, яка призначила службове розслідування:

розглядає клопотання про відвід голови або членів комісії, скарги на їхні дії або бездіяльність та протягом семи робочих днів від дня отримання таких клопотань (скарг) письмово повідомляє про рішення, прийняті за результатами їх розгляду;

розглядає висновок та матеріали службового розслідування у п`ятиденний строк з дня їх надання;

затверджує висновок службового розслідування та з урахуванням зібраних за результатами його проведення матеріалів приймає рішення, яке може відрізнятися від запропонованого комісією;

при встановленні під час службового розслідування діяння, що містить ознаки кримінального або адміністративного правопорушення, вживає заходів у порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до п. 3 Інструкції, Голова комісії:

організовує роботу комісії, за необхідності скликає її засідання;

забезпечує проведення службового розслідування у визначені строки, за наявності підстав ініціює їх продовження;

протягом трьох робочих днів з дня призначення службового розслідування повідомляє особу про призначення стосовно неї службового розслідування та роз`яснює її права;

надає окремі доручення членам комісії стосовно проведення службового розслідування, розглядає матеріали, необхідні для встановлення фактичних обставин, на будь-якому етапі службового розслідування бере безпосередню участь у його проведенні;

за необхідності ініціює питання щодо зміни складу комісії, в тому числі включення до неї інших осіб;

при встановленні під час службового розслідування діяння, що містить ознаки кримінального або адміністративного правопорушення, невідкладно інформує про це посадову особу, яка призначила службове розслідування, для вжиття заходів у порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України або Кодексом України про адміністративні правопорушення;

за дорученням посадової особи, яка призначила службове розслідування, розглядає скарги на дії чи бездіяльність членів комісії;

складає висновок за результатами службового розслідування або визначає члена комісії, якому доручає складання такого висновку;

після підписання комісією висновку службового розслідування подає його для розгляду посадовій особі, яка призначила службове розслідування;

протягом трьох робочих днів з дня затвердження висновку службового розслідування повідомляє про його завершення особу, стосовно якої воно проводилось.

Пунктом 5 розділу V Інструкції передбачено, що голова та члени комісії мають право зокрема заявляти самовідвід у випадках, коли їх участь у проведенні службового розслідування може викликати сумнів у його об`єктивності.

Отже заявляти самовідвід є правом а не обов`язком голови та членів комісії.

В даному випадку об`єктивно склалася ситуація, коли службове розслідування було призначено прокурором Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_13 , а висновок за наслідками проведеного службового розслідування було затверджено як в.о. прокурора Дніпропетровської області ОСОБА_7 (як посадова особа, яка призначила службове розслідування за вимогами Інструкції). Норми Інструкції не містять приписів за застережень щодо того, хто повинен затверджувати висновок службового розслідування у разі коли посаду особи, яка призначила службове розслідування займає особа, яка була головою комісії, що проводила таке службове розслідування.

Натомість, пунктом 6 Розділу V Інструкції зокрема передбачено, що особа, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право отримувати інформацію про підстави проведення службового розслідування, склад відповідної комісії, заявляти обґрунтовані клопотання про відвід голови або членів комісії. Позивачем не зазначено суду фактів і не надано доказів того, що ним було заявлено відвід голові комісії ОСОБА_7 .

З огляду на наведене відсутні підстави для визнання протиправними дій керівника прокуратури Дніпропетровської області по підписанню та затвердженню 24 червня 2020 року висновку службового розслідування та зверненню 24 червня 2020 року до Комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів з дисциплінарною скаргою про вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

У ст.19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Як зазначено у ч.1 ст.9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням з`ясованих обставин, досліджених матеріалів справи суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню. Доводи позивача не приймаються судом до уваги виходячи з вище зазначеного.

Судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч.1 ст.132 КАС України).

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (ч.1 ст.143 КАС України).

Оскільки у задоволенні позовної заяви має бути відмовлено, то, відповідно, має бути відмовлено й у стягненні на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судових витрат.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.9, 77, 132, 139, 143, 243-246 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до прокуратури Дніпропетровської області (49044, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, 38, ) про визнання дій протиправними відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили у порядку та строки, передбачені ст. 255 КАС України та може бути оскаржене у порядку та строки, передбачені ст. ст. 293, 295, 296 та 297 КАС України.

Рішення складено у повному обсязі 17.05.2021.

Суддя Н.В. Стрельнікова