Справа № 520/6145/21
Суддя: Старосєльцева О.В.
Дата ухвалення: 2021-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

14 травня 2021 р. справа № 520/6145/21

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Старосєльцева О.В., розглянувши питання наявності правових підстав для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження в адміністративній справі за матеріалами позову Міністерства внутрішніх справ України, Національної академії Національної гвардії України до ОСОБА_1 про: 1) стягнення з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Ленінським РВ ХМУ ГУМВС України в Харківській області 03.11.2010, РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою - АДРЕСА_1 ) на користь Національної академії Національної гвардії України (реквізити для сплати: , р/р UА1015295, МФО 820172, ДКСУ м. Київ) суму заборгованості з відшкодування фактичних видатків, пов`язаних з його утриманням в Національної академії Національної гвардії України у період з 01.08.2015 по 20.06.2019 у розмірі 478317 (чотириста сімдесят вісім тисяч триста сімнадцять грн.) 26 коп.; 2) стягнення з ОСОБА_1 на користь Національної академії Національної гвардії України (, р/р UА1015295, МФО 820172, ДКСУ м. Київ) витрати на сплату судового збору в розмірі 7 174 (сім тисяч сто сімдесят чотири) грн. 76 коп., -

встановив:
Позовна заява надійшла до суду 12.04.2021р.

Судом направлено запит від 13.04.2021р. до Адресно-довідкового підрозділу ГУДМС України в Харківській області про надання відомості про реєстрацію місця проживання та інші персональні дані, що містяться в картотеці реєстраційного обліку адресно-довідкового підрозділу ГУДМС України в Харківській області про ОСОБА_1 (місце проживання - АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код - НОМЕР_2 , дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_2 ) з метою дотримання вимог частини 3 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України.

На адресу суду 26.04.2021 року надійшла відповідь про те, що місце проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не значиться.

Ухвалою суду від 30.04.2021 року позовну заяву - залишено без руху. Встановлено способом усунення недоліків в оформленні заяви подання до суду: позовної заяви із зазначенням відомостей про місце проживання чи перебування фізичної особи відповідача, зареєстроване у встановленому законодавством порядку, а також доказів надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення фізичній особі відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів на адресу місця проживання чи перебування фізичної особи, зареєстроване у встановленому законодавством порядку.

11.05.2021 року до суду від Національної академії Національної гвардії України надійшла заява на виконання ухвали суду від 30.04.2021 року, в якій заявник просив суд відкрити провадження в адміністративній справі, з обґрунтуванням місця реєстрації відповідача, зокрема, зазначено, що згідно паспорта позивача місце реєстрації ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 ; іншої адреси реєстрації місця проживання ОСОБА_1 в його особовій справі не значиться, що також не підтверджено жодними відомостями.

Між тім, разом з позовною заявою представником Міністерства внутрішніх справ України надано до суду клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з даним позовом.

Вирішуючи подане клопотання суд зазначає наступне.

Так, відповідно до ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 5 ст. 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Судом встановлено, що Наказом командувача Національної гвардії України від 11.02.2021 № 25 (по особовому складу) з лейтенантом ОСОБА_1 припинено (розірвано) контракт від 21.06.2019 та звільнено з військової служби відповідно до підпункту «ж» пункту 2 частини п`ятої статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» у запас у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту військовослужбовцем.

Наказом командира військової частини НОМЕР_3 Національної гвардії України від 24.02.2021 № 40 (по стройовій частині) лейтенанта ОСОБА_1 виключено зі списків особового складу частини та всіх видів забезпечення з подальшим направленням для взяття на військовий облік до ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Отже, місячний строк звернення до суду з даним позовом сплинув 24.03.2021 року, а до суду позивачі звернулися 12.04.2021 року (поштовий конверт з позовною заявою на адресу суду направлено 09.04.2021 року), тобто з пропуском місячного строку звернення до суду.

У клопотанні про поновлення пропущеного строку позивач посилається на те, що документи для звернення Міністерством внутрішніх справ України, Національною академією Національної гвардії України з позовною заявою про стягнення суми витрат, пов`язаних з утриманням у закладі вищої освіти до звільненого з військової служби у запас Збройних Сил України лейтенанта ОСОБА_1 , надійшли на адресу Академії лише 17.03.2021 вх. № 514, що і стало причиною для звернення до суду з даним позовом поза межами місячного строку, передбаченого ч. 5 ст. 122 КАС України.

Суд звертає увагу, що за змістом ч.1 ст.122 і ч.1 ст.123 КАС України пропущений процесуальний строк може бути поновлений виключно за умови поважності причини пропуску та відсутності ознаки присікальності (преклюзивності).

У силу правового висновку постанови Верховного Суду від 21.04.2021р. у справі №640/25046/19 «Причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. При цьому, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином. Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та не залежить від волевиявлення сторони і пов`язана з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.».

Отже, причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

У позиції висловленій Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 28.04.2021 року по справі №640/3393/19 зазначено наступне.

"У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини «...підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування» державні органи зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно (у цьому випадку - за рахунок фізичної особи у зв`язку з порушенням принципу остаточності судового рішення, прийнятого на користь такої фізичної особи). "

Частиною 5 ст. 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Посилання позивача на певні організаційні питання щодо несвоєчасного отримання Академією матеріалів для подання позовної заяви не може бути визнано як поважна причина пропуску строку звернення до суду, оскільки неналежна організація процесу з подання позовних заяв з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних чи фінансових складнощів у суб`єкта владних повноважень є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Відповідач, який діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових або організаційних труднощів, які склалися в нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, у тому числі й щодо своєчасної реалізації права звернення до суду.

Невиконання відповідачем вимог процесуального закону не належать до об`єктивних обставин особливого і непереборного характеру, а відтак не свідчить про наявність поважних підстав для поновлення цього строку.

Ураховуючи обставини справи, зазначену позивачем причину пропуску строку звернення до суду не можна вважати поважною, якщо вона не залежить від волевиявлення особи, що подала позов, і пов`язана з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Вказана позиція узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, що викладена в ухвалі від 31.03.2021 року по справі №640/4528/19.

Отже, належних доказів поважності причин пропуску строку, які не дозволяли позивачам подати позовну заяву у встановлений законом строк без невиправданих зволікань, до суду не надано, а тому наявні підстави для залишення позовної заяви без руху для обґрунтування клопотання про поновлення строку звернення до суду з наведенням інших поважних причин пропуску такого строку з доданням доказів на їх підтвердження.

Частиною 6 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Таким чином, суд вважає за необхідне продовжити заявнику строк для усунення недоліків позову шляхом надання до суду доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Керуючись ст. ст. 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст. ст. 160, 161, 169, 241, 243 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

ухвалив:
Продовжити строк для усунення недоліків позову шляхом подання до суду: доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Встановити час для усунення недоліків в оформленні заяви - 10 днів від дати отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що невиправлення недоліків зумовлює повернення позову заявникам.

Копію ухвали направити заявникам.

Роз"яснити, що ухвала набирає чинності з моменту її підписання; оскарженню не підлягає.

Суддя О.В.Старосєльцева