Справа № 640/10016/21
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2021-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

17 травня 2021 року м. Київ № 640/10016/21

Cуддя Окружного адміністративного суду міста Києва Бояринцева М.А., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві №5029 від 12.05.2020 про відмову ОСОБА_1 в перерахунку довічного грошового утримання судді у відставці на підставі заяви від 28.01.2020 року, згідно довідки ТУ ДСА України у м. Києві №103 від 27.01.2020 про розмір суддівської винагороди;

зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві провести перерахунок та виплату довічного грошового утримання судді у відставці ОСОБА_1 на підставі заяви від 28.01.2020 року згідно довідки ТУ ДСА України у м. Києві №103 від 27.01.2020 у розмірі 80% від суддівської винагороди судді, який працює на відповідній посаді з урахуванням фактично виплачених сум, починаючи з 19.02.2020.

Ухвалою суду від 23.04.2021 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви до десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду із наданням доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення.

29.04.2021 від позивача надійшла заява про поновлення строку звернення, в якій позивач вказав, що після подання суддями у відставці значної кількості позовів він вважав, що держава врегулює дане питання, проте цього не сталось.

Також позивач вказав, що у разі порушення законодавства про пенсійне забезпечення органом, що призначає і виплачує пенсію, адміністративний позов з вимогами, пов`язаними з виплатами сум пенсії за минулий час, у тому числі сум будь-яких її складових, може бути подано без обмеження будь-яким строком, що відповідає правовій позиції Верховного Суду у справі № 646/6250/17, постанова від 19.06.2018, у якій ВС прийшов до висновку, узгодженого з позицією викладеною в рішенні Конституційного Суду України від 15.10.2013 № 8-рп/2013, що строки звернення до суду з адміністративним позовом про захист порушених прав, пов`язаних з виплатою довічного грошового утримання судді у відставці, яке як і пенсія є складовою конституційного права на соціальний захист, не пропущені.

Надаючи оцінку наведеним доводам позивача, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України).

При цьому суд зазначає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Отже, встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Разом з тим, Європейський суд з прав людини у пунктах 37 та 38 Рішення від 18 листопада 2010 року у справі «Мушта проти України» нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби (див. рішення від 28 березня 2006 року у справі «Мельник проти України», N 23436/03, пункти 22-23).

Отже, за практикою Європейського суду з прав людини застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду.

Як встановлено судом та не заперечується позивачем, позивачем пропущено шестимісячний строк на звернення до суду з даним позовом, оскільки позивача повідомлено про відмову в перерахунку довічного грошового утримання судді у відставці на підставі заяви від 28.01.2020 року, згідно довідки ТУ ДСА України у м. Києві №103 від 27.01.2020 про розмір суддівської винагороди, листом від 12.05.2020 № 2600-0305-В/58301, проте до суду з даним позовом позивач звернувся 08.04.2021.

Разом з тим, суд зазначає, що очікування щодо врегулювання державою питання щодо перерахунку довічного грошового утримання суддів у відставці не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду, оскільки дані обставини не позбавляли можливості позивача реалізувати своє право на захист.

В свою чергу, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Щодо доводів позивача, що у разі порушення законодавства про пенсійне забезпечення органом, що призначає і виплачує пенсію, адміністративний позов з вимогами, пов`язаними з виплатами сум пенсії за минулий час, у тому числі сум будь-яких її складових, може бути подано без обмеження будь-яким строком, суд зазначає наступне.

Важливо, що предметом позову в категорії справ стосовно соціального захисту є дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, пов`язані з соціальними виплатами, які можуть бути регулярними, періодичними, одноразовими, обмеженими в часі платежами, а тому строк на соціальний захист та строки звернення до суду залежать також від виду відповідного платежу як форми соціального захисту з боку держави.

Відлік строків для звернення з метою реалізації права на соціальний захист розпочинається з моменту отримання відповідним суб`єктом владних повноважень заяви особи, до якого додано пакет необхідних документів. У свою чергу, відлік строків для звернення до суду (у випадку незгоди особи з відповідним рішенням, дією чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень за результатами розгляду зазначеної заяви) розпочинається з моменту коли особа дізналася або повинна була дізнатися про таке порушення своїх прав, крім випадків, якщо інше прямо не передбачено законом.

При застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та наслідки у вигляді повернення позовної заяви на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права (права на призначення пенсії за віком), легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 07.02.2019 у справі №295/6531/17, від 18.02.2020 у справі №1840/3344/18, від 23.07.2020 у справі №761/28365/16-а, від 17.02.2021 у справі № 560/4280/20.

Таким чином, у разі оскарження до суду рішень, дій, бездіяльності органу Пенсійного фонду та встановлення під час розгляду справи порушення законодавства про пенсійне забезпечення, не отримані пенсіонером кошти з вини органу Пенсійного фонду України, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком.

Разом з тим, строк звернення до суду обраховується з дати, коли позивачу стало відомо про порушення його прав відповідачем.

В даному випадку позивач оскаржує рішення Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві № 5029 від 12.05.2020 про відмову ОСОБА_1 в перерахунку довічного грошового утримання судді у відставці на підставі заяви від 28.01.2020 року, яке не є триваючим правопорушенням, відповідно до спірних правовідносин підлягають застосуванню строки звернення до суду, визначені статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Наведене свідчить, що позивачем пропущено строк звернення до суду. Поважних причин пропущення шестимісячного строку звернення до суду позивачем не наведено, судом не встановлено.

Відповідно до частин першої, другої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту 9 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

За таких обставин, суд приходить до висновку про повернення позовної заяви.

При цьому, суд зазначає, що позивач не позбавлений можливості повторно звернутися до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві із заявою щодо здійснення перерахунку довічного грошового утримання судді у відставці ОСОБА_1 на підставі заяви від 28.01.2020 згідно довідки ТУ ДСА України у м. Києві №103 від 27.01.2020 у розмірі 80% від суддівської винагороди судді, який працює на відповідній посаді з урахуванням фактично виплачених сум, починаючи з 19.02.2020, та, у разі відмови у здійсненні такого перерахунку оскаржити рішення Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві до суду з дотриманням строків звернення.

Керуючись ст.ст. 123, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В АЛ И В:

Позовну заяву повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.А. Бояринцева