Справа № 380/1917/20
Суддя: Лунь Зоряна Іванівна
Дата ухвалення: 2021-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

справа№380/1917/20

17 травня 2021 року

зал судових засідань № 10

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Лунь З.І.,

секретар судового засідання Ходань Н.С.,

за участю:

представника позивача Цюзик Л.Д.,

представника відповідача Аракчеєва Ю.Д..

розглянув у підготовчому провадженні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення о суду в адміністративній справі за позовом Державного підприємства «Львіввугілля» в особі відокремленого підрозділу «Шахтоспецмонтажно-налагоджувальне управління» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

В С Т А Н О В И В:

Державне підприємство «Львіввугілля» в особі відокремленого підрозділу «Шахтоспецмонтажно-налагоджувальне управління» (місцезнаходження: 80000, Львівська область, м.Сокаль, вул.Б.Хмельницького, 26, ) звернулося до суду з позовом до Головного управління ДФС у Львівській області (місцезнаходження: 79003, м.Львів, вул.Стрийська, 35, код ЄДРПОУ ВП:43968090), в якому просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення відповідача № та № від 04.04.2019.

Ухвалою суду від 11.08.2020 суд заяву представника відповідача про застосування наслідків пропущення строку звернення до адміністративного суду задовольнив, позовну заяву Державного підприємства «Львіввугілля» в особі відокремленого підрозділу «Шахтоспецмонтажно-налагоджувальне управління» (місцезнаходження: 80000, Львівська область, м.Сокаль, вул.Б.Хмельницького, 26, ) до Головного управління ДПС у Львівській області (місцезнаходження: 79003, м.Львів, вул.Стрийська, 35, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - залишив без розгляду.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11.02.2021 ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 11 серпня 2020 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції з тих підстав, що суд першої інстанції не надав позивачу можливість подати заяву про поновлення пропущеного строку із зазначенням поважності причин такого пропуску, чим порушив вимоги статті 123 КАС України, що відповідає правовій позиції, викладеній Верховним Судом у постанові від 09.12.2020 у справі № 560/2727/19.

15.03.2021 відповідно до протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду справу передано для продовження розгляду судді Лунь З.І.

Представник позивача звернувся до суду із клопотанням про поновлення строку звернення до суду, яке зареєстроване судом 14.04.2021. Це клопотання обґрунтоване тим, що у зв`язку із прийняттям постанови Верховним Судом у справі №500/2486/19 від 26.11.2020, змінилася стала судова практика, що є підставою для поновлення строку звернення до суду.

У судовому засіданні 17.05.2021 відповідно до ухвали суду, занесеної до протоколу судового засідання, суд допустив заміну відповідача правонаступником - Головним управлінням ДПС у Львівській області, відокремленого підрозділу, код ЄДРПОУ ВП:43968090.

Представник позивача у судовому засіданні просила задовольнити клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Представник відповідача у судовому засіданні вирішення цього клопотання залишила на розсуд суду.

Згідно із ч.1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Відповідно до абз.1 ч.2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Ця норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах. Водночас, за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, Кодексом адміністративного судочинства України встановлено скорочений строк звернення до суду.

Відповідно до ч.4 ст. 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Згідно з п. 56.1 ст. 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. Пунктом 56.18 ст. 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених ст. 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Відповідно до п. 102.1 ст. 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Пунктом 102.2 ст. 102 ПК України визначені випадки, коли грошове зобов`язання може бути нараховане або провадження у справі про стягнення такого податку може бути розпочате без дотримання строку давності, визначеного в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті.

Так, відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України в разі, коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Отже, пунктом 56.18 статті 56 ПК України встановлено спеціальний строк у податкових правовідносинах, протягом якого за загальним правилом платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу. Водночас пунктом 56.19 статті 56 ПК України, за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору, яким вважається адміністративне оскарження відповідного рішення контролюючого органу, встановлено скорочений строк звернення до суду.

Дослідження змісту аналізованих приписів статей ПК України та статті 122 КАС України вказує на те, що строки звернення до суду після застосування досудового порядку вирішення спору є коротшими, ніж звичайні строки.

Суд звертає увагу, що Законом України від 24 жовтня 2013 року № 657-VII «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо обліку та реєстрації платників податків та удосконалення деяких положень» (далі Закон № 657-VII) були внесені зміни до абзацу першого пункту 56.18 статті 56 ПК України шляхом виключення в ньому положення про нарахування грошового зобов`язання та поширення застосування спеціального тривалішого строку на оскарження будь-яких рішень контролюючих органів, з урахуванням строку давності, визначеного статтею 102 ПК України. Водночас до пункту 56.19 статті 56 ПК України аналогічні зміни не були внесені.

Аналіз чинного правового регулювання на момент прийняття Закону № 657-VII дає підстави для висновку, що це не було технічною помилкою законодавця, оскільки частина четверта статті 99 КАС України, як і пункт 56.19 статті 56 ПК України, визначали єдиний місячний строк звернення до суду у випадку, якщо законом була передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України була та залишається спеціальною нормою, яка регулює визначену її предметом групу правовідносин оскарження податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань.

Застосування скорочених строків звернення при використанні досудового порядку врегулювання спорів у податкових правовідносинах установлено законом, зумовлено легітимною метою оперативного забезпечення настання правової визначеності для особи платника податків та у діяльності суб`єктів владних повноважень контролюючих органів, що кореспондується із встановленим алгоритмом і строками адміністрування податків для забезпечення належного виконання конституційного податкового обов`язку і має пропорційний характер, оскільки скорочення строку звернення не впливає на реалізацію особою права на судовий захист у зв`язку з достатністю часу на підготовку й оформлення правової позиції, ознайомлення з позицією контролюючого органу, залучення за потреби правових і фінансових консультантів в межах процедури адміністративного оскарження, у той час, як скорочені строки забезпечують досягнення зазначеної мети й завдань функціонування податкової системи держави.

Більш скорочені строки звернення до суду у випадку попередньої реалізації досудових процедур полягають у забезпеченні наступності юрисдикційних проваджень (адміністративних і судових) та пов`язанні з необхідністю мінімізувати темпоральний проміжок між досудовими процедурами та судовим провадженням.

Конституційний Суд України рішенням від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 за результатами оцінки конституційності норми частини четвертої статті 99 КАС України у чинній на той час редакції (про скорочені строки звернення до адміністративного суду в разі попереднього використання можливостей досудового порядку вирішення спору) підтвердив її конституційність як такої, що забезпечує оперативність розгляду судової справи і жодною мірою не обмежує суб`єктів щодо права на судовий захист; нею скорочено строки здійснення окремих процесуальних дій, а змісту та обсягу конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя не звужено (абзаци шостий, чотирнадцятий пункту 6.1).

Відтак, застосування скорочених строків оскарження податкового-повідомлення рішення, не порушує права платника податків.

Отже, із прийняттям чинної редакції КАС України та відмінним правовим регулюванням, визначеним частиною четвертою статті 122 КАС України, рішення контролюючих органів, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження), оскаржуються в судовому порядку в такі строки, зокрема, тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу.

Таку правову позицію було викладено у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду судових справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 11.10.2019 у справі №640/20468/18. При цьому Верховний Суд вирішив відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у його постановах від 17.07.2019 р. (справа № 640/46/19) та від 14.02.2019 р. (справа № 813/4921/17).

У постанові від 26.10.2020 у справі №500/2486/19 Верховний Суд також зазначив, що задля додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд, які є елементами принципу верховенства права, зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики.

Отже, правило визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду не означає безумовного обов`язку суду його застосовувати у зв`язку із зміною практики розгляду відповідної категорії спорів, є правом суду, а отже, не має абсолютного характеру і не повинно застосовуватися автоматично.

Як видно з матеріалів справи, позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 04.04.2019 № та № із позовною заявою від 06.03.2020.

Суд також встановив, що позивач оскаржував зазначені податкові повідомлення-рішення в адміністративному порядку. Рішення ДФС України, яким позивачу відмовлено у задоволенні скарги, від 14.06.2019 №27464/9/99-99-11-05-01-05, позивач отримав 20.06.2019.

На час виникнення спірних правових відносин між сторонами, практика щодо застосування строку звернення до суду у аналогічних спорах була неоднозначною.

Так, у постанові Верховного Суду від 26.10.2020, Верховний Суд зазначає таке: «…Водночас Верховний Суд в постанові від 11 жовтня 2019 року у справі № 640/20468/18 вже висловлював позицію про те, що застосування скорочених строків звернення до суду при використанні досудового порядку врегулювання спорів у податкових правовідносинах у порівнянні з такими строками в інших публічних правовідносинах установлено законом, зумовлено легітимною метою оперативного забезпечення настання правової визначеності для особи платника податків та в діяльності суб`єктів владних повноважень - контролюючих органів, що кореспондується зі встановленим алгоритмом і строками адміністрування податків для забезпечення належного виконання конституційного податкового обов`язку і має пропорційний характер, оскільки скорочення строку звернення не впливає на реалізацію особою права на судовий захист у зв`язку з достатністю часу на підготовку та оформлення правової позиції, ознайомлення з позицією контролюючого органу, залучення за потреби правових і фінансових консультантів у межах процедури адміністративного оскарження, тоді як скорочені строки забезпечують досягнення цієї мети та завдань функціонування податкової системи держави.

Таким чином, правова позиція щодо застосування скорочених строків звернення до суду, за умови застосування досудового порядку вирішення спору, існувала у період з часу винесення рішення відповідача щодо позивача за процедурою адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень до дня звернення позивача до суду з цим позовом.

Отже, позивач, не міг не знати про існування правової позиції щодо застосування судами скорочених строків звернення до суду у податкових спорах, щонайменше після 11.10.2019.

Більше того, позивач, як ніхто інший повинен бути зацікавлений у встановленні правової визначеності щодо свого статусу у податкових правовідносинах в силу особливостей своєї діяльності. Втім позивач зволікав із зверненням до суду після прийняття рішення органом податкової служби в порядку адміністративного оскарження податкових-повідомлень рішень, що не сприяло вирішенню спірних правовідносин між сторонами.

Згідно з ч.3 ст.123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відтак, суд не вбачає підстав для задоволення заяви позивача про визнання поважною такої причини пропуску строку звернення до суду, як зміна судової практики у зв`язку із прийняттям постанови Верховного Суду від 26.11.2020.

Таким чином, огляду на викладене, суд дійшов висновку, що строк звернення до суду, визначений ст.122 КАС України у системному застосуванні із п.56.18 ст.56 ПК України був пропущений позивачем.

Згідно з п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених ч.ч. 3-4 ст. 123 цього Кодексу.

Суд також зазначає, що визначення строку звернення до адміністративного суду в системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

З огляду на викладене, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду відповідно до п.8 ч.1 ст. 240 КАС України.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям позивача або за його клопотанням). Тому, на користь позивача необхідно повернути сплачений судовий збір в сумі 21020,00грн. відповідно до платіжного доручення №258 від 19.03.2020 з Державного бюджету України.

Керуючись ст.ст. 123, ст.240, Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

відмовити у задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду.

Позовну заяву Державного підприємства «Львіввугілля» в особі відокремленого підрозділу «Шахтоспецмонтажно-налагоджувальне управління» (місцезнаходження: 80000, Львівська область, м.Сокаль, вул.Б.Хмельницького, 26, ) до Головного управління ДПС у Львівській області (місцезнаходження: 79003, м.Львів, вул.Стрийська, 35, код ЄДРПОУ ВП:43968090) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - залишити без розгляду.

Повернути з Державного бюджету України на користь Державного підприємства «Львіввугілля» в особі відокремленого підрозділу «Шахтоспецмонтажно-налагоджувальне управління» (місцезнаходження: 80000, Львівська область, м.Сокаль, вул.Б.Хмельницького, 26, ) сплачений відповідно до платіжного доручення від 19.03.2020 №258 судовий збір на суму 21020 (двадцять одна тисяча двадцять)гривень 00 копійок.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали.

Повний текст ухвали складено 18.05.2021.

Суддя Лунь З.І.