Справа № 826/574/16
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2021-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

13 травня 2021 року справа №826/574/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомГоловного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (далі по тексту - позивач, ГУ ДСНС у м. Києві)
до1. Товариства з обмеженою відповідальністю «Стандарт» (далі по тексту - відповідач 1, ТОВ «Стандарт») 2. Національного технічного університету України «Київський політехнічний інститут» (далі по тексту - відповідач 2, НТУ «КПІ»)
прозастосування заходів реагування у вигляді повного зупинення будівельно-монтажних робіт та експлуатації приміщень на будівництві гуртожитку Національного технічного університету України «Київський політехнічний інститут» між будівлями №2 та №6 по вул. Виборзькій в Солом`янському районі міста Києва
В С Т А Н О В И В:

ГУ ДСНС у м. Києві звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва, зазначаючи, що під час проведення планової перевірки щодо додержання та виконання вимог у сфері пожежної та техногенної безпеки відповідача за адресою: бульвар Вацлава Гавела, 65 у Солом`янському районі м. Києва, встановлено ряд порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, та є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді повного зупинення експлуатації 1-го, 2-го, 3-го та 4-го поверхів лікарні ТОВ «ІСІДА-IVF», шляхом відключення електроживлення та накладення печаток на розподільчі електрощити, до повного усунення порушень зазначених в акті перевірки.

Ухвалою від 09 лютого 2016 року Окружний адміністративний суд міста Києва відкрив скорочене провадження в адміністративній справі №826/574/16.

Ухвалою від 28 березня 2016 року Окружний адміністративний суд міста Києва призначив адміністративну справу №826/574/16 до судового розгляду.

Ухвалою від 19 квітня 2016 року Окружний адміністративний суд міста Києва зупинив провадження в адміністративній справі №826/574/16 за позовом Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Стандарт» та Національного технічного університету України «Київський політехнічний інститут» про застосування заходів реагування до набрання законної сили судовими рішеннями у справі №826/4057/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Стандарт» до Солом`янського районного управління Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві про скасування наказу та визнання дій протиправними.

Ухвалою від 05 квітня 2021 року Окружний адміністративний суд міста Києва поновив провадження у справі №826/574/16 та призначив до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Відповідачі у письмових запереченнях проти позову зазначили про відсутність підстав для проведення перевірки; порушення, зазначені в акті перевірки не відповідають дійсності або відсутні.

Дослідивши наявні у справі докази, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив такі фактичні обставини, що мають значення для вирішення справи.

На виконання вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Плану основних заходів цивільного захисту на 2015 рік», затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 14 травня 2015 року №476-р, наказу МНС від 25 травня 2012 року №863 «Про затвердження порядку проведення перевірок органами Державної інспекції техногенної безпеки України», ГУ ДСНС у м. Києві видано наказ від 19 листопада 2015 року №154 «Про проведення перевірок» (далі по тексту - наказ).

На підставі наказу та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 01 грудня 2015 року №21/3373 посадовою особою позивача у період з 22 грудня 2015 року по 25 грудня 2015 року проведено планову перевірку дотримання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб, за результатами якої складено відповідний акт від 25 грудня 2015 року №830 (далі по тексту - Акт перевірки).

З Акта перевірки вбачається, що ГУ ДСНС в м. Києві виявлено порушення ТОВ «Стандарт» та НТУ «КПІ» вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, а саме норм Правил пожежної безпеки в Україні (далі по тексту - ППБУ), Кодексу цивільного захисту України:

- відстань від мобільних будівель до поряд розташованої житлової будівлі не влаштовано менше 10 м. відповідно таблиці 1 додатку 3.1. Державних будівельних норм ДБН 360-92** «Планування та забудова міських та сільських поселень» (пункти 1.1, 1.4 розділу ІІІ ППБУ);

- допускається використання в мобільних будівлях пошкоджені електричні розетки (пункт 1.18 розділу ІV ППБУ);

- допускається в мобільних будівлях складування горючих матеріалів ближче 1 метру від електроустаткування (пункт 1.18 розділу ІV ППБУ);

- допускається в мобільних будівлях та на об`єкті будівництва використання саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ. (пункт 1.18 розділу ІV ППБУ);

- не надано підтверджуючи матеріали, щодо проходження посадовою особою відповідальною за пожежну безпеку навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки (пункт 3 розділу ІІ ППБУ);

- допускається в мобільних будівлях улаштування та експлуатацію тимчасових електромереж (пункт 1.8 розділу ІV ППБУ);

- не надано підтверджуючі документи щодо працездатності зовнішнього протипожежного водопостачання на тиск та витрату води (пункт 2.1 розділу V ППБУ);

- біля в`їзду на будівельний майданчик відсутній план з нанесенням на ньому будівель і споруд, що будуються, а також допоміжних будівель і споруд, в`їздів та під`їздів до вододжерел, місць знаходження засобів пожежогасіння та зв`язку (пункт 4.9 розділу VІI ППБУ);

- не встановлено покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі з застосуванням світловідбивних покриттів) місцезнаходження найближчих пожежних гідрантів (пункт 2.1 розділу V ППБУ);

- на тимчасових мобільних будинках та спорудах не вивішено таблички із зазначенням її призначення, інвентарного номера, прізвища особи, відповідальної за її експлуатації та протипожежний стан (пункт 4.7 розділу VІI ППБУ);

- не визначено місце та режим паління, проведення вогневих робіт, порядок прибирання, вивезення, утилізації горючих будівельних відходів (пункти 4.2, 4.17 розділу VI ППБУ);

- пожежний щит на території будівництва не укомплектовані згідно норм належності: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1шт., покривало з негорючого теплоізоляційного матеріалу або повсті розміром 2 м х 2 м - 1 шт., гаки - 3 шт., лопати - 2 шт., ломи - 2 шт., сокири - 2 шт. (пункт 3.11 розділу V ППБУ);

- з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в мобільних будівлях не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (пункт 1.6 розділу ІV ППБУ);

- допускається в мобільних будівлях встановлення електророзеток на горючій основі без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра (пункт 1.17 розділу ІV ППБУ);

- вводи електрокабелів у всі інвентарних будівлях мобільного типу через зовнішні стіни не влаштовані у металевих трубах з зашпаруванням зазору між кабелями та трубою негорючим матеріалом (пункт 1.1 розділу VI ППБУ);

- не надані документи які підтверджують проведення виміру опору ізоляції електричних мереж та електроустановок по всіх мобільних будівлях

- допускається експлуатацію в мобільних будівлях світильників, що експлуатуються зі знятими ковпаками (розсіювачами) (пункт 1.20 розділу ІV ППБУ);

- не проведено страхування членів добровільної пожежної дружини відповідно Постанови КМУ №564 від 17 липня 2013 року (пункт 12 розділу ІІ ППБУ);

- значення межі вогнестійкості будівельних конструкцій не визначено шляхом випробувань за ДСТУ Б В. 1.1-4, за стандартами на методи випробувань на вогнестійкість будівельних конструкцій конкретних видів або за розрахунковими методами відповідно до стандартів або методик, узгоджених з головним органом у системі центральних органів виконавчої влади з питань забезпечення реалізації державної політики у сфері будівництва та центральним органом державного пожежного нагляду відповідно п. 2.10.2. Державних будівельних норм ДБН В. 1.1- 7-2002 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» (пункт 4 розділу I ППБУ);

- не надано проектні документації на влаштування систем протипожежного захисту, які пройшли експертизу щодо пожежної безпеки в органах державного пожежного нагляду з позитивним висновком (пункт 1.2 розділу V ППБУ);

- не надано на розгляд в повному обсязі проектну документацію на будівництво (інженерно-технічні рішення, в тому числі системи протипожежного захисту) (пункт 21 розділу ІI ППБУ).

Наявність встановлених в Акті перевірки порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки стали підставою для звернення позивача з відповідним позовом до суду.

Окружний адміністративний суд міста Києва, виходячи зі змісту пред`явлених позовних вимог, звертає увагу на таке.

Відповідно до статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (тут і далі - в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до абзацу другого статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною четвертою статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Згідно частини п`ятої статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Частиною сьомою статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до статті 64 Кодексу цивільного захисту України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Відповідно до статті 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

В силу пункту 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року №1052 (далі по тексту - Положення №1052), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (далі по тексту - ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно пункту 3 Положення №1052, основними завданнями ДСНС України є, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до частин першої та другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Суд встановив, що за результатами оскарження ТОВ «Стандарт» дій органів ДСНС щодо призначення та проведення планової перевірки будівництва гуртожитку Національного технічного університету України «Київський політехнічний інститут», внаслідок якої складено акт перевірки за №830 від 25 грудня 2015 року та наказу про призначення перевірки, постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 25 липня 2016 року в адміністративній справі №826/574/16, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 24 жовтня 2016 року, адміністративний позов задоволено повністю.

Частиною четвертою статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Таким чином, в адміністративній справі №826/574/16 суд встановив протиправність призначення та проведення планової перевірки будівництва гуртожитку Національного технічного університету України «Київський політехнічний інститут», внаслідок якої складено акт перевірки за №830 від 25 грудня 2015 року.

У зв`язку із цим, суд приходить до висновку, що акт перевірки від 25 грудня 2015 року №830, складений за результатами проведення планової перевірки будівництва гуртожитку Національного технічного університету України «Київський політехнічний інститут», виходячи із положень щодо допустимості доказів, закріплених частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України, не може визнаватися допустимим доказом у справі, оскільки одержаний з порушенням порядку, встановленого законом, а тому не може породжувати жодних правових наслідків.

Крім того, відповідач у запереченнях на адміністративний позову зазначив про усунення усіх порушень, вказаних в акті перевірки від 25 грудня 2015 року №830, а саме:

- пошкоджені електричні розетки замінені на розетки належної відповідності та якості (додаток №2);

- припинено складування горючих матеріалів ближче одного метру від електроустаткування (додаток №3);

- припинено використання саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ (додаток № 4);

- виконроб TOB «Стандарт» ОСОБА_1 пройшов перевірку з питань охорони праці у тому числі щодо правил поведінки під час виникнення аварійних (нестандартних) ситуацій; електробезпеки; пожежної безпеки (протокол № 080-916-15 від 16.06.2015 р.) (додатки №5-7);

- припинено облаштування та експлуатацію тимчасових електромереж (додаток №8);

- зовнішнє протипожежне водопостачання знаходиться в працездатному стані (додаток №9);

- пожежний щит укомплектований згідно норм належності (додаток №10);

- з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів виконані належним чином, згідно встановлених норм (додаток №11);

- припинено встановлення електророзеток на горючій основі без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата, по всій його площі, не менше ніж на 0,01 метра (додаток №12);

- вводи електрокабелів у інвентарних будівлях мобільного типу через зовнішні стіни не влаштовані у металевих трубах з за шпаруванням зазору між кабелями та трубою негорючим матеріалом (додаток №13);

- проведено вимірювання опору розтікання струму на основних заземлювачах і заземленнях магістралей (додаток №14);

- експлуатації світильників зі знятими ковпаками (розсіювачами) не здійснюється (додаток №15).

Доказів чи письмових заперечень на спростування зазначеного матеріали справи не містять.

Суд звертає увагу на те, що застосування заходів реагування є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей.

При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

При прийнятті цього рішення, суд враховує не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення. У протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.

За своїм змістом і суттю застосування такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (частина п`ята статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»), у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові №826/12258/18 від 18 вересня 2018 року.

Згідно з частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); добросовісно; розсудливо.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи наведене та встановлені обставини, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, керуючись положеннями статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для їх розподілу у зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві повністю.

Згідно з частиною першою статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13; ідентифікаційний код 38620155);

Товариство з обмеженою відповідальністю «Стандарт» (04107, м. Київ, вул. Нагірна, 15; ідентифікаційний код 22907172)

Національний технічний університет України «Київський політехнічний інститут» (03056, м. Київ, проспект Перемоги, 37; ідентифікаційний код 02070921).

Суддя В.А. Кузьменко