Справа № 480/3984/21
Суддя: В.О. Павлічек
Дата ухвалення: 2021-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
17 травня 2021 року Справа № 480/3984/21
Суддя Сумського окружного адміністративного суду Павлічек В.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_2 до Недригайлівської селищної ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 в інтересах в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_2 з позовною заявою до Недригайлівської селищної ради, в якій просить:
- визнати протиправною бездіяльність Недригайлівської селищної ради щодо неприйняття рішення за клопотанням ОСОБА_2 про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність орієнтовною площею 2.00 гектара за рахунок земель сільськогосподарського призначення для ведення особистого селянського господарства за межами населених пунктів на території Недригайлівської селищної ради Роменського району Сумської області;
- зобов`язати Недригайлівську селищну раду розглянути клопотання ОСОБА_2 про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність орієнтовною площею 2.00 гектара за рахунок земель сільськогосподарського призначення для ведення особистого селянського господарства за межами населених пунктів на території Недригайлівської селищної ради Роменського району Сумської області та прийняти рішення, відповідно до частини 7 статті 118 Земельного кодексу України.
Разом з тим, в позовній заяві, представник позивача просить визнати поважними причину пропуску строку на звернення з позовом до суду та поновити позивачу строк на звернення з зазначеним позовом до суду. Клопотання мотивоване тим, що у зв`язку з тим, що жодної відповіді не надійшло позивачу про розгляд його клопотання про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою, адвокат позивача надіслав адвокатський запит (зареєстрований 04.02.2021 р.) до Недригайлівської селищної ради про надання копій рішень Недригайлівської селищної ради про розгляд клопотання позивача. До адвоката позивача надійшов лист Недригайлівської селищної ради від 09.02.2021 р. № 290, яким проінформовано про те, що клопотання позивача були винесені та розглянуті питання про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою 31.07.2020 р. на 69 сесії 7 скликання та на 27.08.2020 р. на 70 сесії 7 скликання селищної ради, але за результатами голосування рішення по зазначених питаннях не було прийнято. Отже, лише листом від 09.02.2021 р. представнику позивача стало відомо про допущену бездіяльність Недригайлівської селищної ради щодо розгляду клопотання позивача про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність орієнтовною площею 2.00 гектара за рахунок земель сільськогосподарського призначення для ведення особистого селянського господарства за межами населених пунктів на території Недригайлівської селищної ради Роменського району Сумської області. А отже на думку представника позивача, у ОСОБА_1 наявні обґрунтовані та поважні підстави для поновлення строку на звернення до суду з зазначеним позовом.
Дослідивши матеріали позовної заяви та доводи клопотання про поновлення строку звернення до суду, оцінивши докази в їх сукупності, суд зазначає наступне.
Частиною 1 ст. 118 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
За приписами ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Зі змісту наведених норм слідує, що для звернення до адміністративного суду з позовом встановлено шестимісячний строк і цей строк обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно ч. 1 ст. 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Суд зазначає, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.
Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.
Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.
Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Суд вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.
Законодавче обмеження строку звернення до суду з позовом, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.
Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду з відповідним позовом.
Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").
Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді.
В позовній заяві, обгрунтовуючи пропущенння строку звернення до суду представник позивача зазначає, що про порушення прав позивача, представник позивача дізнався з листа від 09.02.2021 р. № 290, який був наданий Недригайлівською селищною радою на адвокатський запит, зареєстрований у Недригайлівській селищній раді 04.02.2021 року за № 290. Отже фактично представник позивача обраховує строк звернення до суду з даною позовною заявою з дня отримання саме ним відповіді від відповідача на адвокатський запит, зареєстрований у Недригайлівській селищній раді 04.02.2021 року за № 290.
Проте суд звертає увагу, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.
Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.
Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.
Викладені висновки відповідають позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 21.02.2020 у справі № 340/1019/19.
Судом встановлено, що предметом даного позову є оскарження бездіяльності Недригайлівської селищної ради щодо неприйняття рішення за клопотанням ОСОБА_2 про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність.
Суд наголошує на тому, що відповідно до ч. 7 ст. 118 Земельного кодексу України, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні.
З аналізу зазначеної норми суд вбачає, що клопотання про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність, зокрема, органом місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність розглядається у місячний строк. Тобто у місячний термін після подання заяви про надання дозволу на розробку проекту землеустрою відведення земельної ділянки, у випадку ненадання відповіді позивач повинен був би дізнатись про протиправну бездіяльність відповідача щодо не розгляду його заяви.
При цьому з листа Недригайлівської селищної ради від 09.02.2021 р. № 290, судом встановлено, що клопотання позивача були винесені 31.07.2020 р. на 69 сесії 7 скликання та на 27.08.2020 р. на 70 сесії 7 скликання селищної ради та розглянуті питання про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою, але за результатами голосування рішення по зазначених питаннях не було прийнято.
Тобто фактично, про порушення своїх прав позивач міг дізнатися ще у серпні 2020 року. При цьому з даною позовною заявою позивач до суду звернувся лише 12.05.2021 року, тобто із порушенням встановленого шестимісячного строку звернення до суду.
Проте представником позивача не було надано суду доказів того, що позивачем вчинялися будь-які дії щодо отримання інформації стосовно розгляду Недригайлівською селищною радою його клопотання про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність через місяць після подання зазначеного клопотання. Доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, представником позивача суду також не наведено.
А відтак суд не визнає як поважну причину пропуску строку на звернення до суду твердження представника позивача, що про порушення прав позивача, представник позивача дізнався лише після отримання листа Недригайлівської селищної ради від 09.02.2021 року № 290, оскільки у місячний термін після подання заяви про надання дозволу на розробку проекту землеустрою відведення земельної ділянки, у випадку ненадання відповіді позивач повинен був би дізнатись про протиправну бездіяльність відповідача щодо не розгляду його заяви.
За вказаних обставин, суд не знайшов підстав для задоволення клопотання представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даною позовною заявою.
Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду інших доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду з даною позовною заявою, а також заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду. Крім того позивачу необхідно надати належним чином завірену копію клопотання про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою, подане в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_2 та докази направлення зазначеного клопотання Недригайлівській селищній раді.
Згідно ч. 1 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
В задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою - відмовити.
Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_2 до Недригайлівської селищної ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.
Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків.
Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.
Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із позовною заявою.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В.О. Павлічек