Справа № 640/12801/20
Суддя: Іщук І.О.
Дата ухвалення: 2021-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 травня 2021 року м. Київ № 640/12801/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Іщука І.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «СИТИГРИИНТ»
доГоловного управління Державної податкової служби у місті Києві
провизнання протиправним та скасування рішення,
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «СИТИГРИИНТ» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати прийняте комісією Головного управління Державної податкової служби у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, рішення про відповідність платннка податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 25 травня 2020 року № 54029, стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю «Ситигриинт» ();

- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у м. Києві (04116, Київ, вул. Шолуденка, 33/19; ) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Ситигриинт» (04201, м. Київ, вул. Сім`ї Кульженків, 35; ) з переліку ризикових платників податків «Журналу ризикових платників» АІС «Податковий блок», які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що оскаржуване рішення від 25.05.2020 № 54029 є протиправним, оскільки винесено з підстав, не передбачених Порядком № 1165 (в частині посилань на «рнзиковість діяльності» контрагентів позивача) та прийнято при невідповідності податкової інформації дійсним обставинам (в частині відсутності у позивача місця зберігання імпортованого товару). Отже, відповідач діяв не на підставі та у спосіб, що визначений Конституцією та законами України; недобросовісно; нерозсудливо та з порушенням принципу пропорційності. Оскаржуване рішення не відповідає вимогам обгрунтованості та вмотивованості, прийнято при невідповідності податкової інформації дійсним обставинам.

Крім того, як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд витребувати від Головного управління Державної податкової служби у місті Києві належним чином завірені копії матеріалів, на підставі яких контролюючий орган прийняв оскаржуване рішення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.06.2020 позовну заяву залишено без руху. Позивач у встановлені судом строки усунув недоліки позовної заяви.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.06.2020 прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі №640/12801/20 та визначено, що справа буде розглядатись без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі. Витребувано від відповідача належним чином завірені копії документів, на підставі яких контролюючим органом прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 25.05.2020 №54029 стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю "Ситигриинт".

Через канцелярію Окружного адміністративного суду міста Києва 20.07.2020 від представника відповідача надійшов відзив на позов, у тексті якого останній просить суд здійснювати розгляд справи №640/12801/20 в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 серпня 2020 року у справі № 640/12801/20 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача, наведеного у тексті відзиву на позов, щодо призначення розгляду справи №640/12801/20 в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У поданому до суду відзиві на позовну заяву відповідач з позовними вимогами не погоджується та вважає, що для задоволення позову відсутні підстави. Зазначає, що Комісія на момент прийняття оскаржуваного рішення керувалась положеннями Конституції України, Податкового кодексу України та вимогами Постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (далі - Постанова № 1165).

В обґрунтування законності прийнятого рішення вказує, що використовуючи бази даних ДПС України, надані пояснення проведено аналіз діяльності ТОВ «СИТИГРИИНТ», в процесі якого встановлено, що підприємство здійснює імпорт та реалізацію квіткової продукції за відсутності місць зберігання. Частково товар реалізовано на підприємства, які здійснюють ризикову діяльність, а саме TOB «АСКОНА» (41900108), ТОВ «БАСТЕД» (42465442).

Відповідно до частини 2 статті 262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення (ч. 5 ст. 250 КАС України).

Справу розглянуто після отримання судом інформації щодо повідомлення належним чином сторін про відкриття спрощеного позовного провадження у справі.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзиви на позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Ситигриинт» () (ТОВ «Ситигриинт») зареєстровано як юридичну особу в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 14.06.2018 року, запис 1 041725, та перебуває на обліку в Головному управлінню ДПС у м. Києві.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Ситигриинт» здійснює господарську діяльність. Основним напрямом діяльності ТОВ «Ситигриинт» є оптова торгівля квітами та рослинами (код КВЕД 46.22; код товару за УКТ ЗЕД 0601- 0604).

ГУ ДПС у м. Києві прийнято рішення №18751 від 05 лютого 2020 року про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «Ситигриинт» () критеріям ризиковості платника податку.

15.02.2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Ситигриинт» подано відповідачеві заяву щодо розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. За результатами розгляду заяву не задоволено.

25.05.2020 комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийняла рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника № 54029, яким визначено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Не погоджуючись з діями та рішенням комісії Головного управління Державної податкової служби у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність платннка податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 25 травня 2020 року № 54029 про віднесенням позивача до переліку ризикових, ТОВ «Ситигриинт» звернулось до суду з даним позовом.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України, який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Підпункт 20.1.45. пункт 20.1. статті 20 ПК України встановлює, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пункт 61.1. статті 61 ПК України надає визначення податковому контролю - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2. пункту 62.1. статті 62 ПК України).

Інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій (пункт 71.1. статті 71 ПК України).

Податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики (пункти 74.1., 74.3. статті 74 ПК України).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України (тут й надалі в редакції на час виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12 2019 №1165 (далі Порядок №1165).

Згідно з пунктом 3 Порядку №1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово - господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

4. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

5. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

6. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

7. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно пункту 6 Порядку № 1165 питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Як встановлено з оскаржуваного рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у м. Києві від 25.05.2020 № 54029 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, в якості підстави для відповідності ТОВ «Ситигриинт» Критеріям ризиковості платника податку, відповідачем вказаний п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Положеннями пункту 6 Порядку №1165 визначено, що комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Додатком 4 до Порядку №1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення прийнято з підстав відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Додатком №1 до Порядку №1165 визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, пункт 8 яких передбачає, що такий критерій, як наявність у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з додатком 4 Порядку №1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Аналогічну правову позицію займає Верховний Суд у постанові від 23.10.2018 у справі №822/1817/18.

В той же час, в оскаржуваному рішенні зазначено: «Податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку) Використовуючи бази даних ДПС України, надані пояснення та копії документів, проведено аналіз діяльності ТОВ «СИТИГРИИНТ» (42240437), в процесі якого встановлено, що підприємством здійснється імпорт та реалізація квіткової продукції за відсутності місць зберігання. Часково товар реалізовано на підприємства, які здійснюють ризикову діяльність, а саме: ТОВ «Аскона» (41900108), ТОВ «Бастед» (42465442).»

Суд звертає увагу, що відповідачем доказів того, що контролюючий орган досліджував обставини господарської діяльності позивача станом на момент прийняття оскаржуваних рішення надано не було.

Також відповідачем не надано суду жодних доказів на підтвердження фактичної відсутності у позивача об`єктивної неможливості здійснення господарської діяльності, адже підприємницька діяльності не завжди вимагає наявності власних основних засобів, значної кількості персоналу, оскільки наявна можливість укладення договорів оренди, найму тощо.

Так, у матеріалах справи міститься копія договору оренди нежитлове приміщення від 03.06.2019 № 01/03/0619. Відповідно до якого ТОВ «Ситигриинт», як орендар використовує у своїй господарській діяльності орендоване ним на умовах укладеного договору з орендодавцем ТОВ «АКТИВ-КТА» (), склад площею 130,00 кв.м., який розташований за адресою: Київська область, Києво- Святошинський район, с. Софіївська Борщагівка, вул. Київська, 82. Склад є власністю орендодавця ТОВ «АКТИВ-КТА» та має всі необхідні інженерні комунікації і робоче обладнання для підтримання температурного режима, необхідного для зберігання продукції рослинного походження: цибулини квітів, квіти та рослини. (п. 2.4.3 договору оренди). ТОВ «Ситигриинт» здійснено фактичну оплату на користь орендодавця, що підтверджується платіжним дорученням від 24.12.2019 №199 та банківською випискою про оплату 24.12.2019 суми в розмірі 14 900,00 трн. за договором оренди від 03.06.2019 №01/03-0619.

Суд звертає увагу, що платник податків не може нести відповідальності за невиконання його контрагентами своїх податкових зобов`язань, адже поняття добросовісний платник, яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю, а тому не може володіти інформацією щодо виконання контрагентом податкових зобов`язань (постанови Верховного суду від 04.06.2020 у справі №440/2019/19, від 22.05.2020 у справі №П/811/1384/16, від 24.03.2020 у справі №2а-6902/12/1370, від 25.02.2020 у справі №808/1446/16).

Суд зазначає, що позивач не повинен нести відповідальність за дії чи бездіяльність своїх контрагентів. Порушення податкової дисципліни, вчинені контрагентом платника податку тягнуть відповідальність та негативні наслідки саме для цієї особи.

Суд також акцентує увагу, що згідно зі статтею 61 Конституції України відповідальність осіб має індивідуальний характер, при цьому будь-які протиправні дії одних платників податків не можуть покладати обов`язку щодо відповідальності за дії таких платників на інших осіб.

Отже, навіть у разі здійснення контрагентами (покупцями) позивача ризикової діяльністі, а саме: ТОВ «Аскона» (41900108) та ТОВ «Бастед» (42465442), це не може мати негативних наслідків для самого позивача, як платника податків.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідними наслідками у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення прийняте комісією Головного управління Державної податкової служби у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність платннка податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 25 травня 2020 року № 54029, є протиправним та підлягає скасуванню.

Суд при прийнятті рішення враховує також рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.10.2020 у справі №640/392/20 (суддя Погрібніченко І.М.), яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.02.2021.

Відповідно до вказаного рішення суд зауважив, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

В той же час, оскаржуване рішення не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Таким чином висновок контролюючого органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку не ґрунтується на тому, що серед контрагентів позивача є суб`єкти господарювання, які здійснюють сумнівні господарські операції.

Поряд з цим, суд звертає увагу, що згідно статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Отже, на думку суду, належним способом захисту прав позивача, який забезпечить їх ефективне поновлення, є зобов`язання Головне управління Державної податкової служби у м. Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Ситигриинт» з реєстру ризикових платників податків.

Згідно з вимогами статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

У відповідності до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Під час перевірки правомірності оскаржуваних рішень, дій чи бездіяльності суд враховує, чи прийняті (вчинені) вони з використанням повноважень та спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискредитації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь яким несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б доводи позивача, а відтак, не довів правомірності своїх рішень, а тому заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У відповідності до частини першоїст. 139 КАС Українинеобхідно стягнути на користь позивача судові витрати у розмірі 4204,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві.

Керуючись статтями 241 - 246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Ситигриинт» задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати прийняте комісією Головного управління Державної податкової служби у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, рішення про відповідність платннка податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 25 травня 2020 року № 54029, стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю «Ситигриинт» ().

3. Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у м. Києві (04116, Київ, вул. Шолуденка, 33/19; ) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Ситигриинт» (04201, м. Київ, вул. Сім`ї Кульженків, 35; ) з переліку ризикових платників податків «Журналу ризикових платників» АІС «Податковий блок», які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Ситигриинт» (04201, м. Київ, вул. Сім`ї Кульженків, 35; ) понесені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 4204,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у місті Києві (, адреса: 01011, м. Київ, Шолуденка, 33/19).

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статями 292-297 Кодексу адміністративного судочинства України, із урахуванням положень пункту 15.5 Перехідних положень (Розділу VII) Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Іщук І.О.