Справа № 200/1479/20-а
Суддя: Блохін Анатолій Андрійович
Дата ухвалення: 2021-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2021 року справа №200/1479/20-а

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого Блохіна А.А., суддів Гаврищук Т.Г., Сіваченко І.В. секретар судового засідання Антонюк А.С., за участю представника позивача Шлемова Р.Ю., представника відповідача Пономарьова А.О., розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Обласного комунального підприємства Донецьктеплокомуненерго на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 02 лютого 2021 року (повний текст складено 03 лютого 2021 року в м. Слов`янськ) у справі № 200/1479/20-а (суддя І інстанції Мозговая Н.А.) за позовом Обласного комунального підприємства Донецьктеплокомуненерго до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

У С Т А Н О В И В:

07 лютого 2020 року позивач, Обласне комунальне підприємство Донецьктеплокомуненерго звернувся до суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 31.10.2019 року, відповідно до якого застосовано штрафну (фінансову) санкцію в сумі 1303604,55 грн.

Позовні вимоги мотивує тим, що на момент проведення перевірки, на підставі результатів якої прийнято спірне податкове повідомлення рішення, позивач оскаржував в судовому порядку визначену згідно інформаційної бази даних податкової інспекції суми податкової заборгованості з ПДВ станом на 31.10.2016 року. Вважає, що до набрання законної сили рішенням суду по справі № 805/1194/17-а відповідач не міг встановити порушення щодо несвоєчасності сплати ПДВ.

Крім того, зауважує, що рішення про розстрочення (відстрочення) сплати грошового зобов`язання (податкового боргу) не є підставою для нарахування штрафних санкцій та/або пені, так як не є податковою звітністю та застосування фінансових санкцій щодо таких документів статтею 126 Податкового кодексу України не передбачено.

При цьому кількість днів затримки згідно розрахунку фінансових санкцій до спірного рішення перевищує 1095 днів, що є порушенням п.102.1 ст.102 Податкового кодексу України.

Стверджує, що при проведенні перевірки відповідачем не враховані дані про фактичну оплату податкових зобов`язань.

Зазначає, що перераховані позивачем кошти на рахунок в системі електронного адміністрування згідно нормам ПКУ не можуть бути використані на погашення податкового боргу, який виник до 01.07.2015 року згідно рішень суду про розстрочення (відстрочення), оскільки відповідно до п.87.1 ст.87 Податкового кодексу України не можуть бути джерелом погашення податкового боргу, крім погашення податкового боргу з податку на додану вартість (крім податкового боргу, що виник до 01 липня 2015 року), кошти на рахунку платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Крім того, вважає, що відповідачем по справі при складанні акту камеральної перевірки не враховано принцип презумпції правомірності платника податків з огляду на приписи Закону України Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції №1669-VII від 02.09.2014 року.

З 02.07.2014року Торгово-промисловою палатою України позивачу засвідчено настання обставин непереборної сили та видано сертифікат № 2644/05-4від 28.08.2014 року та сертифікат від 04.02.2015 року №2890.

Тобто вважає, що підприємством виконані всі вимоги законодавства, які є підставою для звільнення останнього з 14 квітня 2014 року від відповідальності за неналежне виконання своїх зобов`язань.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 02 лютого 2021 року у справі № 200/1479/20-а позов задоволено частково, внаслідок чого визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення - рішення ГУ ДПС у Донецькій області № від 31.10.2019 року в частині застосування штрафної (фінансової) санкції в сумі 321382,55 грн. В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Позивач не погодився з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржене судове рішення та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі. В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, неправильно застосував норми матеріального права та порушив норми процесуального права.

Ухвалою Першого апеляційного адміністративного суду від 06 травня 2021 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 02 лютого 2021 року у справі № 200/1479/20-а - повернуто заявникові.

В судовому засіданні представник позивача підтримав доводи апеляційної скарги, проти чого заперечував представник відповідача. Відповідно до вимог ч. 1,2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів заслухала доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, перевірила матеріали справи, вивчила доводи апеляційної скарги, і дійшла наступного.

Судом першої та апеляційної інстанції встановлено, що позивач, Обласне комунальне підприємство Донецьктеплокомуненерго є юридичною особою, який пройшов, передбачену законом державну реєстрацію, перебуває на обліку як платник податків та згідно ст.43 Кодексу адміністративного судочинства України здатний здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки.

Відповідач, Головне управління ДПС у Донецькій області є суб`єктами владних повноважень, який в даних правовідносинах реалізує надані йому Податковим кодексом України повноваження та згідно ст.43 Кодексу адміністративного судочинства України здатні здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки.

Відповідачем по справі проведено камеральну перевірку позивача з питань повноти та своєчасності розрахунків з бюджетом з податку на додану вартість за період з 28.07.2017 року по 19.09.2019 року, за результатами якої складено акт від 26.09.2019 року № 91/05-99-52-04/3337119 (арк.с. 25-28).

Перевіркою встановлено порушення позивачем підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16, пункту 57.1, пункту 57.3 статті 57, пункту 203.2 статті 203 Податкового кодексу України в частині несвоєчасності сплати сум узгоджених податкових зобов`язань з податку на додану вартість згідно рішень суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу по справам № 2а/0570/21291/2011 від 24.11.2011 року, від 07.12.2010 року №927, №2а/0570/2702/2012 від 19.03.2012 року, №927 №2а/0570/4516/2012 року від 27.04.2012 року, №805/2426/15а від 28.07.2015 року, №805/16715/13-а від 28.11.2013 року, №805/2079/14 від 28.11.2016 року та згідно декларацій з податку на додану вартість за червень, липень 2017 року.

Згідно акту перевірки, встановлено:

12.08.2019 року згідно платіжного документа №174908097 на суму 100000 грн. погашено борг у розмірі 6508,55 грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 805/16715/13-а від 28.11.2013 року (по строку сплати 30.10.2015 року), кількість днів затримки 1382;

12.08.2019 року згідно платіжного документа №174908097 на суму 100000 грн. погашено борг у розмірі 93491,45 грн., який виник на підставі декларації з ПДВ за червень 2017 року № від 20.07.2017 року (по строку сплати 30.07.2017 року), кількість днів затримки 743;

13.08.2019 року згідно платіжного документа №973/99 на суму 4747,06 грн. погашено борг у розмірі 4747,06 грн., який виник на підставі декларації з ПДВ за червень 2017 року № від 20.07.2017 року (по строку сплати 30.07.2017 року), кількість днів затримки 744;

13.08.2019 року згідно платіжного документа №968/99 на суму 866,

73 грн. погашено борг у розмірі 866,73 грн., який виник на підставі декларації з ПДВ за червень 2017 року № від 20.07.2017 року (по строку сплати 30.07.2017 року), кількість днів затримки 744;

13.08.2019 року згідно платіжного документа №969/99 на суму 210,08 грн. погашено борг у розмірі 210,08 грн., який виник на підставі декларації з ПДВ за червень 2017 року № від 20.07.2017 року (по строку сплати 30.07.2017 року), кількість днів затримки 744;

13.08.2019 року згідно платіжного документа № на суму 169804,36 грн. погашено борг у розмірі 169804,36 грн., який виник на підставі декларації з ПДВ за червень 2017 року № від 20.07.2017 року (по строку сплати 30.07.2017 року), кількість днів затримки 744;

14.08.2019 року згідно платіжного документа №176285181 на суму 151130,1 грн. погашено борг у розмірі 151130,1 грн., який виник на підставі декларації з ПДВ за червень 2017 року № від 20.07.2017 року (по строку сплати 30.07.2017 року), кількість днів затримки 745;

15.08.2019 року згідно платіжного документа №177117046 на суму 149869,83 грн. погашено борг у розмірі 149869,83 грн., який виник на підставі декларації з ПДВ за червень 2017 року № від 20.07.2017 року (по строку сплати 30.07.2017 року), кількість днів затримки 745;

19.08.2019 року згідно платіжного документа №179355338 на суму 647266,44 грн. погашено борг у розмірі 647266,44 грн., який виник на підставі декларації з ПДВ за червень 2017 року № від 20.07.2017 року (по строку сплати 30.07.2017 року), кількість днів затримки 750;

20.08.2019 року згідно платіжного документа №180181741 на суму 240000 грн. погашено борг у розмірі 240000 грн., який виник на підставі декларації з ПДВ за червень 2017 року № від 20.07.2017 року (по строку сплати 30.07.2017 року), кількість днів затримки 751;

20.08.2019 року згідно платіжного документа №180223872 на суму 260000 грн. погашено борг у розмірі 260000 грн., який виник на підставі декларації з ПДВ за червень 2017 року № від 20.07.2017 року (по строку сплати 30.07.2017 року), кількість днів затримки 751;

21.08.2019 року згідно платіжного документа №180994880 на суму 515423 грн. погашено борг у розмірі 515423 грн., який виник на підставі декларації з ПДВ за червень 2017 року № від 20.07.2017 року (по строку сплати 30.07.2017 року), кількість днів затримки 752;

22.08.2019 року згідно платіжного документа №181557911 на суму 36302,33 грн. погашено борг у розмірі 36302,33 грн., який виник на підставі декларації з ПДВ за червень 2017 року № від 20.07.2017 року (по строку сплати 30.07.2017 року), кількість днів затримки 753;

22.08.2019 року згідно платіжного документа №181590442 на суму 713404,3 грн. погашено борг у розмірі 713404,3 грн., який виник на підставі декларації з ПДВ за червень 2017 року № від 20.07.2017 року (по строку сплати 30.07.2017 року), кількість днів затримки 753;

27.08.2019 року згідно платіжного документа №183059178 на суму 100170,55 грн. погашено борг у розмірі 51178,32 грн., який виник на підставі декларації з ПДВ за червень 2017 року № від 20.07.2017 року (по строку сплати 30.07.2017 року), кількість днів затримки 758;

27.08.2019 року згідно платіжного документа №183059178 на суму 100170,55 грн. погашено борг у розмірі 48992,23 грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 2а/0570/2702/2012 від 19.03.2012 року (по строку сплати 29.03.2013 року), кількість днів затримки 2342;

27.08.2019 року згідно платіжного документа №183061182 на суму 500199,68 грн. погашено борг у розмірі 241518 грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 2а/0570/2702/2012 від 19.03.2012 року (по строку сплати 29.03.2013 року), кількість днів затримки 2342;

27.08.2019 року згідно платіжного документа №183061182 на суму 500199,68 грн. погашено борг у розмірі 257916,93 грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 2а/0570/4516/2012 від 27.04.2012 року (по строку сплати 07.05.2013 року), кількість днів затримки 2303;

28.08.2019 року згідно платіжного документа №184141898 на суму 146068,2 грн. погашено борг у розмірі 8169,06 грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 2а/0570/4516/2012 від 27.04.2012 року (по строку сплати 07.05.2013 року), кількість днів затримки 2304;

28.08.2019 року згідно платіжного документа №184141898 на суму 146068,2 грн. погашено борг у розмірі 124308,6грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 2а/0570/21291/2011 від 24.11.2011 року (по строку сплати 04.12.2012 року), кількість днів затримки 2458;

28.08.2019 року згідно платіжного документа №2010 на суму 2000 грн. погашено борг у розмірі 2000грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 2а/0570/21291/2011 від 24.11.2011 року (по строку сплати 04.12.2012 року), кількість днів затримки 2458;

29.08.2019 року згідно платіжного документа №184376922 на суму 470000 грн. погашено борг у розмірі 93816,66грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 2а/0570/21291/2011 від 24.11.2011 року (по строку сплати 04.12.2012 року), кількість днів затримки 2459;

29.08.2019 року згідно платіжного документа №184376922 на суму 470000 грн. погашено борг у розмірі 33949,91грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 2а/0570/21291/2011 від 24.11.2011 року (по строку сплати 04.12.2012 року), кількість днів затримки 2459;

29.08.2019 року згідно платіжного документа №184376922 на суму 470000 грн. погашено борг у розмірі 137799,16грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 805/2079/14 від 28.11.2016 року (по строку сплати 28.12.2016 року), кількість днів затримки 974;

29.08.2019 року згідно платіжного документа №184376922 на суму 470000 грн. погашено борг у розмірі 197600,35грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 805/2426/15а від 28.07.2015 року (по строку сплати 28.07.2015 року), кількість днів затримки 1493;

29.08.2019 року згідно платіжного документа №184376922 на суму 470000 грн. погашено борг у розмірі 197600,35грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 805/2426/15а від 28.07.2015 року (по строку сплати 28.07.2015 року), кількість днів затримки 1493;

30.08.2019 року згідно платіжного документа №185503843 на суму 133000 грн. погашено борг у розмірі 133000грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 805/2426/15а від 28.07.2015 року (по строку сплати 28.07.2015 року), кількість днів затримки 1494;

30.08.2019 року згідно платіжного документа №185051789 на суму 510000 грн. погашено борг у розмірі 56666,09грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 805/2426/15а від 28.07.2015 року (по строку сплати 28.07.2015 року), кількість днів затримки 1494;

30.08.2019 року згідно платіжного документа №185051789 на суму 510000 грн. погашено борг у розмірі 233357,11грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 805/16715/13а від 28.11.2013 року (по строку сплати 30.10.2015 року), кількість днів затримки 1400;

30.08.2019 року згідно платіжного документа №185051789 на суму 510000 грн. погашено борг у розмірі 31310,12грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 805/16715/13а від 28.11.2013 року (по строку сплати 30.10.2015 року), кількість днів затримки 1400;

30.08.2019 року згідно платіжного документа №185051789 на суму 510000 грн. погашено борг у розмірі 188666,68грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 805/16715/13а від 28.11.2013 року (по строку сплати 30.10.2015 року), кількість днів затримки 730;

30.08.2019 року згідно платіжного документа №185505860 на суму 520000 грн. погашено борг у розмірі 520000грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 805/16715/13а від 28.11.2013 року (по строку сплати 30.10.2015 року), кількість днів затримки 730;

03.09.2019 року згідно платіжного документа №186368997 на суму 100000 грн. погашено борг у розмірі 100000грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 805/16715/13а від 28.11.2013 року (по строку сплати 30.10.2015 року), кількість днів затримки 734;

04.09.2019 року згідно платіжного документа №117888220 на суму 10171,14 грн. погашено борг у розмірі 10171,14грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 805/16715/13а від 28.11.2013 року (по строку сплати 30.10.2015 року), кількість днів затримки 735;

04.09.2019 року згідно платіжного документа №186953249 на суму 100000 грн. погашено борг у розмірі 100000грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 805/16715/13а від 28.11.2013 року (по строку сплати 30.10.2015 року), кількість днів затримки 735;

05.09.2019 року згідно платіжного документа №187532521 на суму 40000 грн. погашено борг у розмірі 40000грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 805/16715/13а від 28.11.2013 року (по строку сплати 30.10.2015 року), кількість днів затримки 736;

05.09.2019 року згідно платіжного документа №187667466 на суму 66425,66 грн. погашено борг у розмірі 66425,66грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 805/16715/13а від 28.11.2013 року (по строку сплати 30.10.2015 року), кількість днів затримки 736;

06.09.2019 року згідно платіжного документа №3883/15 на суму 613,42 грн. погашено борг у розмірі 613,42грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 805/16715/13а від 28.11.2013 року (по строку сплати 30.10.2015 року), кількість днів затримки 737;

09.09.2019 року згідно платіжного документа №189265479 на суму 100000 грн. погашено борг у розмірі 100000грн., який виник на підставі рішення суду про розстрочення (відстрочення) податкового боргу № 805/16715/13а від 28.11.2013 року (по строку сплати 30.10.2015 року), кількість днів затримки 740;

09.09.2019 року згідно платіжного документа №3855/15 на суму 5790,04 грн. погашено борг у розмірі 5790,04грн., який виник на підставі податкової декларації з ПДВ за липень 2017 року № від 18.08.2017 року (по строку сплати 30.08.2017 року), кількість днів затримки 740;

10.09.2019 року згідно платіжного документа №189601282 на суму 100000 грн. погашено борг у розмірі 100000грн., який виник на підставі податкової декларації з ПДВ за липень 2017 року № від 18.08.2017 року (по строку сплати 30.08.2017 року), кількість днів затримки 741;

10.09.2019 року згідно платіжного документа №410291320 на суму 391,04 грн. погашено борг у розмірі 391,04грн., який виник на підставі податкової декларації з ПДВ за липень 2017 року № від 18.08.2017 року (по строку сплати 30.08.2017 року), кількість днів затримки 741;

10.09.2019 року згідно платіжного документа №3849/15 суму 12,3 грн. погашено борг у розмірі 12,3грн., який виник на підставі податкової декларації з ПДВ за липень 2017 року № від 18.08.2017 року (по строку сплати 30.08.2017 року), кількість днів затримки 741;

11.09.2019 року згідно платіжного документа №190135232 на суму 104042,7 грн. погашено борг у розмірі 104042,7грн., який виник на підставі податкової декларації з ПДВ за липень 2017 року № від 18.08.2017 року (по строку сплати 30.08.2017 року), кількість днів затримки 742;

12.09.2019 року згідно платіжного документа №190533834 на суму 100000 грн. погашено борг у розмірі 100000грн., який виник на підставі податкової декларації з ПДВ за липень 2017 року № від 18.08.2017 року (по строку сплати 30.08.2017 року), кількість днів затримки 743;

12.09.2019 року згідно платіжного документа №J0912SF3KL на суму 50 грн. погашено борг у розмірі 50грн., який виник на підставі податкової декларації з ПДВ за липень 2017 року № від 18.08.2017 року (по строку сплати 30.08.2017 року), кількість днів затримки 743;

12.09.2019 року згідно платіжного документа №J0912SА556 на суму 3392,01 грн. погашено борг у розмірі 3392,01грн., який виник на підставі податкової декларації з ПДВ за липень 2017 року № від 18.08.2017 року (по строку сплати 30.08.2017 року), кількість днів затримки 743;

12.09.2019 року згідно платіжного документа №J0912S5OLD на суму 93,72 грн. погашено борг у розмірі 93,72грн., який виник на підставі податкової декларації з ПДВ за липень 2017 року № від 18.08.2017 року (по строку сплати 30.08.2017 року), кількість днів затримки 743;

12.09.2019 року згідно платіжного документа №J0912SС2VH на суму 43,93 грн. погашено борг у розмірі 43,93грн., який виник на підставі податкової декларації з ПДВ за липень 2017 року № від 18.08.2017 року (по строку сплати 30.08.2017 року), кількість днів затримки 743;

12.09.2019 року згідно платіжного документа №J0912SD3F3 на суму 37712,31 грн. погашено борг у розмірі 37712,31грн., який виник на підставі податкової декларації з ПДВ за липень 2017 року № від 18.08.2017 року (по строку сплати 30.08.2017 року), кількість днів затримки 743;

16.09.2019 року згідно платіжного документа №192298789 на суму 100000 грн. погашено борг у розмірі 100000грн., який виник на підставі податкової декларації з ПДВ за липень 2017 року № від 18.08.2017 року (по строку сплати 30.08.2017 року), кількість днів затримки 747;

17.09.2019 року згідно платіжного документа №193037333 на суму 100000 грн. погашено борг у розмірі 100000грн., який виник на підставі податкової декларації з ПДВ за липень 2017 року № від 18.08.2017 року (по строку сплати 30.08.2017 року), кількість днів затримки 748;

18.09.2019 року згідно платіжного документа №193628312 на суму 100000 грн. погашено борг у розмірі 100000грн., який виник на підставі податкової декларації з ПДВ за липень 2017 року № від 18.08.2017 року (по строку сплати 30.08.2017 року), кількість днів затримки 749;

19.09.2019 року згідно платіжного документа №194371312 на суму 100000 грн. погашено борг у розмірі 100000грн., який виник на підставі податкової декларації з ПДВ за липень 2017 року № від 18.08.2017 року (по строку сплати 30.08.2017 року), кількість днів затримки 750.

Позивачем 15.10.2019 року надано до відповідача заперечення на вищенаведений акт перевірки за вих.№2672/03 (арк.с. 29-36).

29.10.2019 року контролюючим органом надано відповідь на заперечення до акту перевірки, згідно якої висновки акта перевірки є такими, що відповідають нормам Податкового кодексу України та залишаються без змін (арк.с. 37-39).

На підставі акта камеральної перевірки від 26.09.2019 року № 91/05-99-52-04/3337119 відповідачем по справі прийнято спірне податкове повідомлення рішення від 31.10.2019 року № , відповідно до якого застосовано штрафну (фінансову) санкцію в розмірі 20 % за затримку на 730, 734, 735, 736, 737, 740, 741, 742, 743, 744, 745, 746, 747, 748, 749, 750, 751, 752, 753, 758, 974, 1382, 1400, 1457 1493, 1494, 2303, 2304, 2342, 2417, 2458, 2459 календарних днів сплати грошового зобов`язання в сумі 6518022,72 грн. в розмірі 1303604,55 грн. на підставі статті 126 Податкового кодексу України (арк.с.40-41).

14.11.2019 року позивач звернувся зі скаргою на спірне податкове повідомлення рішення до Державної податкової служби України, яка рішенням ДПС України від 15.01.2020 року залишена без задоволення (арк.с. 42-52).

Надаючи оцінку спірному податковому повідомленню рішенню, колегія суддів зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства визначені Податковим кодексом України. Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначенихпунктом 41.1статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Підпунктами 19-1.1.1, 19-1.1.2 пункту 19-1.1статті 19-1 Податкового кодексу України до функцій контролюючих органів віднесено, зокрема, здійснення адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проведення відповідно до законодавства перевірок та звірок платників податків; контролювання своєчасності подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового. Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність поданняподаткових декларацій(розрахунків) та/або своєчасність реєстраціїподаткових накладнихта/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до положень статті 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок узгодження податкового зобов`язання визначений статтею 54 Податкового кодексу України. Так, відповідно до пунктів 54.1 та 54.5 статті 54 Податкового кодексу України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою. Якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно пункту 56.17.5 статті 56 Податкового кодексу України день закінчення процедури адміністративного оскарження вважається днем узгодження грошового зобов`язання платника податків.

Відповідно до пункту 56.1.8 Податкового кодексу України при зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Враховуючи наведене вище суд вважає безпідставними доводи позивача стосовно проведення камеральної перевірки щодо своєчасності сплати неузгоджених податкових зобов`язань, оскільки оскарження позивачем правомірності визначення боргу на 31.10.2016 в ІКП з податку на додану вартість не свідчить про оскарження ним рішень контролюючого органу, яким платнику податків визначено податкове зобов`язання, що в подальшому розстрочено згідно рішень судів. Що стосується самостійно визначених платником податків зобов`язань, то їх оскарження взагалі не передбачено. Отже, спір що стосується правильності ведення відповідачем обліку зобов`язань в ІКП з податку на додану вартість не впливає на їх узгодження.

Згідно з пунктом 113.3 статті 113 Податкового кодексу України штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за порушення норм законів з питань оподаткування або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються у порядку та у розмірах, встановлених цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до пункту 126.1 статті 126 Податкового кодексу України, у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:

- при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;

- при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Статтею 114 Податкового кодексу передбачено, що граничні строки застосування штрафних санкцій до платників податків відповідають строкам давності для нарахування податкових зобов`язань, визначеним статтею 102 цього кодексу.

Згідно пункту 102.1 статті 102 Податкового кодексу України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Під час застосування статті 102 ПК України Верховний Суд неодноразово висловлював правову позицію, що приписи пункту 102.1 статті 102 Податкового кодексу України пов`язують початок перебігу строку давності застосування штрафних санкцій за несвоєчасну сплату грошового зобов`язання із останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань. Наведену правову позицію викладено в постановах Верховного суду від 05 липня 2019 року у справі № 820/11541/13-а, від 29 січня 2019 року у справі № 820/495/18, від 02 жовтня 2018 року у справі № 820/3543/17, від 05 червня 2018 року у справі № 824/760/17-а, від 10 травня 2018 року у справі № 820/3544/17.

За приписами частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд має враховувати висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Стосовно доводів позивача щодо порушення строків давності під час застосування штрафних санкцій за несвоєчасну сплату податкових зобов`язань під час сплати чергових платежів по розстрочці на підставі судових рішень, якими розстрочено (відстрочено) сплату податкового боргу суд зазначає наступне.

Постановою Донецького окружного адміністративного суду по справі № 805/2079/14 від 24.02.2014 року з розрахункових рахунків обласного комунального підприємства "Донецьктеплокомуненерго" в рахунок погашення податкового боргу з податку на додану вартість стягнуто кошти в розмірі 8467 806,00 грн. За змістом постанови заборгованість з податку на додану вартість виникла через несплату узгодженого грошового зобов`язання по податковій декларації з податку на додану вартість № від 20.01.2014 року. Зазначеним рішенням встановлений порядок і строк його виконання шляхом відстрочення виконання судового рішення на 12 місяців та розстрочення його виконання на 60 місяців з моменту набрання постановою законної сили.

Постановою Донецького окружного адміністративного суду по справі № 805/2426/15-а від 28.07.2015 року з рахунків у банках, обслуговуючих обласне комунальне підприємство Донецьктеплокомуненерго стягнуто заборгованість з податку на додану вартість в сумі 21314654,00 грн. В зазначеній постанові встановлено, що позивачем не сплачено у встановленні строки зобов`язання з податку на додану вартість, задекларовані в деклараціях за звітні податкові періоди: січень, лютий, березень та квітень 2015 року. Ухвалою суду від 28.07.2015 року виконання цієї постанови розстрочено шляхом стягнення з липня 2015 року по листопад 2015 року щомісячно в сумі 3000 грн., з грудня 2015 року по травень 2020 року по 3872 66,44 грн. та у червні 2020 року в сумі 387 266,24 грн.

Постановою Донецького окружного адміністративного суду по справі № 805/16715/13 від 28.11.2013 року з рахунків у банках, обслуговуючих обласне комунальне підприємство Донецьктеплокомуненерго стягнуто заборгованість з податку на додану вартість в сумі 16289551,98 грн. Відповідно до цієї постанови заявлена до стягнення заборгованість виникла через несплату податкового боргу, що виник через несплату чергового платежу по розстрочці узгодженого грошового зобов`язання згідно рішень ДПС у Донецькій області, що задекларований в деклараціях за березень травень 2013 року, липень вересень 2013 року, податкового повідомлення рішення № від 03.07.2013 та пені. Наведеною постановою встановлено порядок та строк її виконання здійснення стягнення з рахунків, починаючи після набрання чинності судовим рішенням по справі та шляхом перерахування протягом 59 місяців по 271 492,53 грн. щомісячно та в останній 60-й місяць в сумі 271492,71 грн.

Постановою Донецького окружного адміністративного суду по справі № 2а/0570/2702/2012 від 19.03.2012 року з рахунків у банках, обслуговуючих обласне комунальне підприємство Донецьктеплокомуненерго стягнуто заборгованість з податку на додану вартість в сумі 17 476 498,72 грн. Зазначеною постановою встановлено несплату позивпчем у встановлені строки зобов`язання з податку на додану вартість за жовтень, листопад та грудень 2011 року, січень 2012 року та чергового платежу по розстрочці боргу згідно договору розстрочки від 30.01.2012. Наведеною постановою встановлено строк її виконання, відстрочено виконання строком на 12 місяців від дня набрання нею законної сили та розстрочено її виконання строком на 60 місяців шляхом внесення щомісячно в сумі 291274,98 грн.

Постановою Донецького окружного адміністративного суду по справі № 2а/0570/4516/2012 від 27.04.2012 року з рахунків у банках, обслуговуючих обласне комунальне підприємство Донецьктеплокомуненерго стягнуто кошти в рахунок погашення податкового боргу у розмірі 32 858540,42 грн. Відповідно до цієї постанови судом встановлено несплату позивачем у встановлені строки зобов`язання з податку на додану вартість в деклараціях №, №, №, № та уточнюючому розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість № . В постанові встановлено строк її виконання, шляхом відстрочення виконання строком на 12 місяців та розстрочення на 120 місяців, починаючи з травня 2013 року, шляхом сплати суми боргу у розмірі 32 858540,42 грн. щомісячними платежами у розмірі 273821,17 щомісячно, а в квітні 2023 року в сумі 273821, 19 грн.

Постановою Донецького окружного адміністративного суду по справі №2а/0570/21291/2011 від 24.11.2011 року з рахунків у банках, обслуговуючих обласне комунальне підприємство Донецьктеплокомуненерго стягнуто кошти в рахунок погашення податкового боргу у розмірі 18140187,41грн. В зазначеній постанові встановлено несплату позивачем у встановлені строки зобов`язання з податку на додану вартість визначених в деклараціях № за червень 2010р., № за квітень 2011р., № за травень 2011р., № за червень 2011р., № за липень 2011р., № за серпень 2011р., № за вересень 2011р. (звітний період, за який виправляються помилки серпень 2011р.), №7 за серпень 2011р. (звітний період, за який виправляються помилки червень 2011р.) та несплату штрафних санкцій, визначених в податкових повідомленнях-рішеннях від 30.06.2011р. № в сумі у розмірі 673 735,23 грн. та від 30.06.2011р. № у розмірі 1363 089,58 грн. В постанові встановлено строк її виконання шляхом відстрочення виконання строком на 12 місяців та розстрочення на 60 місяців: по 302336,46 грн. копійок щомісячно, починаючи з грудня 2012 року, до повного погашення зазначеної суми боргу з останнім платежем у розмірі 302336, 27 грн. у березні 2017 року.

В акті камеральної перевірки кінцевим строком сплати зобов`язань, сплату яких розстрочено судовими рішеннями, визначено дату набрання законної сили такими рішеннями.

Статтею 31 Податкового кодексу України встановлено, що строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно. Момент виникнення податкового обов`язку платника податків, у тому числі податкового агента, визначається календарною датою.

Строк сплати податку та збору встановлюється відповідно до податкового законодавства для кожного податку окремо. Зміна платником податку, податковим агентом або представником платника податку чи контролюючим органом встановленого строку сплати податку та збору забороняється, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 32 Податкового кодексу України зміна строку сплати податку та збору здійснюється шляхом перенесення встановленого податковим законодавством строку сплати податку та збору або його частини на більш пізній строк. Зміна строку сплати податку здійснюється у формі: відстрочки; розстрочки. Зміна строку сплати податку не скасовує діючого і не створює нового податкового обов`язку.

Статтею 38 Податкового кодексу України передбачено, що виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк. Сплата податку та збору здійснюється платником податку безпосередньо, а у випадках, передбачених податковим законодавством, - податковим агентом, або представником платника податку. Спосіб, порядок та строки виконання податкового обов`язку встановлюються цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Статтями 31, 37 та 38 Податкового кодексу України передбачено, що податковий обов`язок припиняється його виконанням, яке відбувається шляхом сплати в повному обсязі відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається несплаченим своєчасно.

Порядок, сплати та умови розстрочення та відстрочення податкового зобов`язання визначені ст. 100 Податкового кодексу України.

Відповідно до ст. 263 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, яка діяла до 15 грудня 2017 року) за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), особа, яка бере участь у справі, та сторона виконавчого провадження можуть звернутися до адміністративного суду першої інстанції (незалежно від того, суд якої інстанції видав виконавчий лист) із заявою про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення.

Аналіз вищенаведених положень Податкового кодексу України та Кодексу адміністративного судочинства України, надає підстави для висновку, що розстрочення виконання судового рішення про стягнення податкового боргу здійснюється як контролюючими органами, так і судами, на підставі відповідної заяви юридичної особи, яка бере участь у справі. Розстрочення (відстрочення) сум грошових зобов`язань та платежів не вважається їх сплатою, а є лише перенесенням (зміною) строків сплати на більш пізній період. Несплачене у строк, визначений договором або судовим рішенням про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання набуває статус податкового боргу. Судове рішення про розстрочення присудженої судом суми податкового боргу не змінює обсягу податкового обов`язку платника податків - боржника, оскільки суд не наділений відповідними повноваженнями.

Отже, розстрочення (відстрочення) сплати податкового боргу згідно судового рішення є лише законодавчо передбаченою формою розрахунків платника з бюджетом шляхом зміни строків платежу та не є окремим способом погашення податкового боргу, що виключає можливість застосування інших заходів з примусового стягнення податкового боргу. Постановлення такого рішення не змінює статус такої заборгованості - податковий борг - несплачена сума узгодженого (самостійно задекларованого) грошового зобов`язання, та не спростовує того факту, що боржник вчинив податкове правопорушення у вигляді несплати такого і таке правопорушення триває до часу погашення боргу в добровільному чи примусовому порядку.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 27 лютого 2018 року (справа №805/4622/16-а), від 08 травня 2018 року (справа № 802/777/16-а).

Таким чином, визначення кінцевим строком сплати зобов`язань, розстрочених судовими рішеннями, дату набрання законної сили цими рішеннями є таким, що не відповідає положенням чинного податкового законодавства, оскільки кінцевим строком сплати зобов`язання має бути останній день граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань. Із врахуванням змісту рішень Донецького окружного адміністративного суду від 28.11.2016 у справі №805/2079/14; від 28.07.2015 у справі № 805/2426-15а; від 28.11.2013 у справі № 805/16715/13-а, від 19.03.2012 у справі № 2а/0570/2702/2012, від 27.04.2012 у справі №2а/0570/4516/2012; від 24.11.2011 у справі № 2а/0570/21291/2012 та №805/16715/13-а від 28.11.2013 року та періоду виникнення визначених в них податкових зобов`язань, суд дійшов висновку про обґрунтованість доводів позивача щодо порушення відповідачем строків притягнення до відповідальності під час застосування штрафних санкцій в розмірі 321382,55 грн.за їх несвоєчасну сплату.

Щодо штрафних санкцій за несвоєчасну сплату зобов`язань, визначених позивачем в деклараціях з податку на додану вартість за червень 2017 року № від 20.07.2017 року та за липень 2017 року № від 18.08.2017 року в сумі 982222 грн., суд дійшов висновку, що вони застосовані відповідачем у межах строків притягнення платника податків до відповідальності, встановлених ст. 102 Податкового кодексу України.

Під час розгляду справи з наданих відповідачем документів судом встановлено, що факт несвоєчасної сплати зобов`язань визначено через врахування в рахунок їх сплати коштів в порядку календарної черговості без врахування визначеного позивачем призначення платежу та з рахунку позивача в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. Наведена обставина не є спірною та не заперечувалася представниками сторін.

Відповідно до статті 87 Податкового кодексу України джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів.

Джерелом самостійної сплати грошових зобов`язань з податку на додану вартість є суми коштів, джерела яких зазначені в абзаці першому цього пункту та обліковуються в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. У разі сплати податкових зобов`язань, що виникли до 1 липня 2015 року, та/або погашення податкового боргу за податковими зобов`язаннями, що виникли до 1 липня 2015 року, перерахування коштів до бюджету здійснюється безпосередньо з поточних рахунків платника податків, відкритих у банках.

Не можуть бути джерелом погашення податкового боргу, крім погашення податкового боргу з податку на додану вартість (крім податкового боргу, що виник до 1 липня 2015 року), кошти на рахунку платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. Для погашення такого податкового боргу за рахунок коштів на рахунку платника податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість центральний орган виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, за умови наявності підстав, передбачених статтею 95 цього Кодексу, надсилає центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр, у якому зазначаються найменування платника податків, податковий та індивідуальний податковий номер платника податків та сума податкового боргу, що підлягає перерахуванню до бюджету (крім сум податкового боргу за податковими зобов`язаннями з податку на додану вартість, що підлягали сплаті до державного бюджету та за якими сформовано реєстр для перерахування коштів до державного бюджету з рахунка у системі електронного адміністрування відповідно до пункту 200.2 статті 200 цього Кодексу).

Порядок формування та надсилання центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, такого реєстру визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Статтею 95 Податкового кодексу України передбачено, що контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Пунктом 95.3 статті 95 Податкового кодексу України, яка є спеціальною відносно стягнення коштів з рахунків електронного адміністрування, передбачено, що стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеному у постанові у справі № 440/4082/18 від 30.07.2019 в разі, коли платник податку на додану вартість не сплатив самостійно узгоджену суму податкового зобов`язання в установлений пунктом 57.1 статті 57 Податкового кодексу України строк і не сплачує податковий борг, який внаслідок цього виник, контролюючий орган вправі здійснити за платника податку заходи щодо погашення податкового боргу за рахунок коштів на рахунку цього платника податку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість за рішенням суду.

Враховуючи наявність судових рішень про стягнення податкового боргу, що виник до липня 2015 року (від 28.11.2016 року по справі №805/2079/14; від 28.07.2015 року по справі №805/2426-15а; від 28.11.2013 року по справі №805/16715/13-а, від 19.03.2012 року по справі №2а/0570/2702/2012, від 27.04.2012 року по справі №2а/0570/4516/2012; від 24.11.2011року по справі №2а/0570/21291/2012, №805/16715/13-а від 28.11.2013 року) та виникнення податкового боргу на підставі наданих позивачем декларацій з податку на додану вартість за червень-липень 2017 року, тобто після липня 2015 року, суд дійшов висновку про необґрунтованість доводів позивача щодо порушення вимог Податкового кодексу під час зарахування в рахунок сплати цих зобов`язань коштів з рахунків електронного адміністрування. В даному випадку, на стягнення податкового боргу, що виник до липня 2015 року наявні судові рішення, що свідчить про недопущення відповідачем порушень ст. 95 Податкового кодексу України.

Суд не приймає доводи позивача про безпідставність неврахування визначеного ним призначення платежу в рахунках на сплату податкового боргу, що призвело до протиправного нарахування штрафних санкцій з огляду на наступне.

Відповідно до п. 87.9 статті 87 ПК України у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

Оскільки наявність податкового боргу позивача підтверджено наявними в матеріалах справи документами та не заперечується позивачем, відповідачем у відповідності до вимог чинного законодавства здійснюється зарахування сплачених позивачем коштів в порядку календарної черговості без врахування визначеного позивачем призначення платежу.

Стосовно доводів позивача про порушення відповідачем Закону України Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції та неможливість притягнення його до відповідальності через наявність сертифікату (висновку) про настання обставин непереборної сили суд зазначає наступне.

Законом № 1669 визначено тимчасові заходи для забезпечення підтримки суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції, та осіб, які проживають у зоні проведення антитерористичної операції або переселилися з неї під час її проведення.

За змістом статті 1 вказаного Закону територією проведення антитерористичної операції є територія України, на якій розташовані населені пункти, визначені у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України" від 14 квітня 2014 року N 405/2014 та до дати набрання чинності Указом Президента України про завершення проведення антитерористичної операції або військових дій на території України.

Стаття 10 Закону № 1669 передбачає, що єдиним належним та достатнім документом, що підтверджує форс-мажорні обставини, як підставу для звільнення від відповідальності за невиконання (неналежне виконання) своїх податкових зобов`язань є наявність у такого суб`єкта господарювання сертифіката ТПП України про засвідчення форс мажорних обставин.

Згідно сертифікату (висновку) № 2644/05-4 від 28.08.2014 року позивачу відповідно до пунктів 100.4 та 100.5 статті 100 Податкового кодексу України на підставі наданих документів Торгово-промисловою палатою засвідчено настання обставин непереборної сили з 02.07.2014 року при здійсненні господарської діяльності на території Донецької області та дотриманні законодавчих актів України, які стосуються справлення та сплати податків та обов`язкових платежів (арк.с.53).

Відповідно до сертифікату (висновку) № 2890 (130/12.12-03) від 04.02.2015 року позивачу відповідно до пунктів п.5.4 Порядку застосування норм пунктів 102.6-102.7 статті 102 Податкового кодексу України на підставі наданих документів Торгово-промисловою палатою засвідчено настання обставин непереборної сили з 01.01.2015 року при здійсненні господарської діяльності та дотримання норм законодавчих актів України, які стосуються продовження граничних строків для подання податкової декларації/заяви про перегляд рішень контролюючих органів/заяви про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань (арк.с.54).

Зі змісту вказаних сертифікатів не вбачається, що останні звільняют позивача від відповідальності за несплату/несвоєчасну сплату як поточних податкових зобов`язань, так і тих, які виникнуть у майбутньому.

Враховуючи викладене, наявність у позивача наведених сертифікатів не є підставою несплати податкових зобов`язань та не є обставиною, що обумовлює звільнення платника податку від відповідальності за несплату узгоджених грошових зобов`язань, а лише засвідчує факт, що має братись до уваги контролюючим органом для надання платникові розстрочення/або відстрочення сплати таких зобов`язань через обставину непереборної сили та продовження граничних строків для подання податкової декларації.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у справі № 805/761/16-а від 26.11.2019року.

Враховуючи наведене вище, під час розгляду справи знайшли своє підтвердження лише доводи позивача про порушення відповідачем строків притягнення позивача до відповідальності за несвоєчасну сплату податкових зобов`язань, що встановлені ст. 102 Податкового кодексу України під час прийняття спірного податкового повідомлення-рішення. Відповідно до розрахунку штрафних санкцій до спірного податкового повідомлення-рішення № від 31.10.2019 сума штрафних санкцій визначена із порушенням строку притягнення до відповідальності платника податків становить 320 080,84 грн.

Враховуючи викладене, оскаржуване позивачем податкове повідомлення-рішення є протиправним в частині застосування штрафних санкцій в сумі 321382,55 грн. та підлягає скасуванню в цій частині. В іншій частині податкове повідомлення-рішення № від 31.10.2019 року прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Статтею 316 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на наведене, судова колегія дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. У зв`язку з викладеним доводи апеляційної скарги не приймаються до уваги, тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Обласного комунального підприємства Донецьктеплокомуненерго на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 02 лютого 2021 року у справі № 200/1479/20-а - залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 02 лютого 2021 року у справі № 200/1479/20-а - залишити без змін.

Повне судове рішення складено 14 травня 2021 року.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя А.А. Блохін

Судді Т.Г. Гаврищук

І.В. Сіваченко