Справа № 640/30223/20
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2021-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.

суддів: Земляної Г.В.

Мєзєнцева Є.І.

При секретарі: Марчук О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 березня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, третя особа Національний університет фізичного виховання і спорту України про визнання протиправними та скасування розпорядження, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 (надалі - позивач 1) та ОСОБА_1 (надалі - позивач 2) звернулися до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Кабінету Міністрів України (надалі - відповідач), треті особи: Олімпійський коледж імені Івана Піддубного, Національний університет фізичного виховання і спорту України, в якому позивачі просили суд визнати протиправним та скасувати розпорядження Кабінету Міністрів України від 02 вересня 2020 року № 1083-р «Про реорганізацію Олімпійського коледжу імені Івана Піддубного».

Підставою позову вказано порушення прав та інтересів позивачів внаслідок прийняття суб`єктом владних повноважень оскаржуваного розпорядження.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження в адміністративній за вказаним позовом та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 березня 2021 року даний адміністративний позов залишено без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивачів у судове засідання.

На вказану ухвалу суду позивач - ОСОБА_1 - подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та повернути справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції не вжив усіх необхідних заходів, аби повідомити позивачів про дату і час судових засідань та прийняті ним рішення.

В судовому засіданні Національним університетом фізичного виховання і спорту України подано клопотання про заміну Олімпійського коледжу імені Івана Піддубного на його правонаступника - Національний університет фізичного виховання і спорту України.

Судом встановлено, що Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 02 вересня 2020 року № 1083-р «Про реорганізацію Олімпійського коледжу імені Івана Піддубного» (надалі «Розпорядження») прийнято рішення щодо реорганізації Олімпійського коледжу імені Івана Піддубного (код згідно ) шляхом приєднання до Національного університету фізичного виховання і спорту України (код згідно ).

Відповідно до п. 5 Розпорядження Міністерству освіти і науки України доручено здійснити заходи, пов`язані з реорганізацією та утриманням майна Олімпійського коледжу імені Івана Піддубного.

Відповідно до п. п. 5, 6 Наказу Міністерства освіти і науки України від 18 вересня 2020 року № 1149 «Про реорганізацію Олімпійського коледжу імені Івана Піддубного» створено комісію з реорганізації Олімпійського коледжу імені Івана Піддубного та встановлено, що відповідно до ч. 4 статті 105 Цивільного кодексу України з моменту призначення Комісії до неї переходять повноваження щодо управління справами Олімпійського коледжу імені Івана Піддубного, повноваження керівника ( ОСОБА_3 ) Олімпійського коледжу імені Івана Піддубного припиняються.

23 березня 2021 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис № 021004050 про державну реєстрацію припинення юридичної особи - Олімпійського коледжу імені Івана Піддубного (ідентифікаційний код: 02125315), правонаступником якого є Національний університет фізичного виховання і спорту України (ідентифікаційний код: 02928433).

Відповідно до статті 52 КАС України разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

З огляду на викладене колегія суддів колегія суддів вважає за можливе допустити заміну Олімпійського коледжу імені Івана Піддубного на його правонаступника - Національний університет фізичного виховання і спорту України.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Суд апеляційної інстанції встановив, що ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження в адміністративній за вказаним позовом та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва клопотання представника Кабінету Міністрів України про розгляд справи в порядку загального позовного провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України про визнання протиправними та скасування розпорядження задоволено, вирішено перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 02 березня 2021 року.

В підготовче засідання 02 березня 2021 року з`явились представник відповідача та представники третіх осіб, позивачі та представники позивачів не з`явились. Причин неявки позивачами суду не повідомлено, клопотання про розгляд справи за відсутності позивачів до суду не надано, клопотання про відкладення розгляду справи також до суду не надано.

Про дату, час та місце судового засідання позивач ОСОБА_1 повідомлявся шляхом надсилання 16 лютого 2021 року ухвали про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та повістки про виклик, які направлені рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу позивача, яка зазначена ним в позовній заяві: АДРЕСА_1 , однак, вказане відправлення не вручене під час доставки у зв`язку з тим, що адресат відсутній за вказаною адресою, що підтверджується довідкою про причини повернення поштового відправлення, долученого до зворотнього повідомлення про вручення поштового відправлення та конверту.

У вказаному підготовчому засіданні судом було вирішено через відсутність позивачів та їх представників перенести засідання на 23 березня 2021 року, про що повідомлено сторін судовими повістками про виклик.

В підготовче засідання, призначене на 23 березня 2021 року, з`явились представник відповідача та представники третіх осіб, позивачі та представники позивачів повторно не з`явились. При цьому причин неявки позивачами суду не повідомлено, клопотання про розгляд справи за відсутності позивачів до суду не надано, клопотання про відкладення розгляду справи також до суду не надано.

Про дату, час та місце судового засідання позивач ОСОБА_1 повідомлявся шляхом повторного надіслання ухвали про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та повістки про виклик, яка направлена рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу позивача, яка зазначена ним в позовній заяві: АДРЕСА_1 , однак, вказане відправлення повернуто до суду у зв`язку з тим, що адресат відсутній за вказаною адресою, що підтверджується довідкою про причини повернення поштового відправлення, долученого до зворотнього повідомлення про вручення поштового відправлення та конверту.

Зважаючи на другу неявку позивачів, що перешкоджає розгляду справи, та відсутність заяви про розгляд справи за їх відсутності, або повідомлень про причини неявки, суд першої інстанції ухвалою від 23 березня 2021 року залишив позовну заяву без розгляду.

У відповідності із ч.5 статті 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Відповідно до п.4 ч.1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Апелянтом в апеляційній скарзі зазначено, що за клопотанням відповідача ухвалою про перехід до вирішення справи за правилами загального провадження та залучення третіх осіб від 15 лютого 2021 року судом було призначено підготовче засідання на 02 березня 2021 року о 10 год. 00 хв. Проте, позивачі не знали про текст вказаної ухвали суду, оскільки її зміст жодним чином не було доведено до відома позивачів.

Тому позивачі не з`явились на вказане засідання суду. І, як вбачається, з тексту оскаржуваної ухвали, судом було вирішено через відсутність позивачів та їх представників перенести засідання на 23 березня 2021 року. Але про ці процесуальні дії позивачів також не було повідомлено.

Водночас, обома позивачами в тексті позовної заяви крім поштових адрес були також зазначені засоби зв`язку - номери мобільних телефонів та адреси електронної пошти. Проте, суд першої інстанції не скористався жодним з цих засобів зв`язку аби повідомити позивачів про обидві дати судових засідань як 02 березня 2021 року, так і 23 березня 2021 року. Поштової кореспонденції від суду позивачі не отримували.

Також скаржником вказано, що суд першої інстанції не згадує, що позивачі були належним чином поінформовані відповідно до статті 124 КАС України, натомість суд вказує на те, що відповідно до ч.1 статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. На переконання апелянта, наведене не відповідає дійсності, оскільки позивачі не зловживали процесуальними правами.

Колегія суддів з такими твердженнями позивача не погоджується, оскільки вони повністю спростовуються наявними матеріалами справи, а також обставинами, описаними вище. Зокрема, про повідомлення належним чином позивачів про перехід з письмового у загальне позовне провадження та дату, час і місце судового засідання свідчать зворотні повідомлення про вручення поштового відправлення, що повернулися до суду разом з відповідними конвертами без врученням адресатам з підстав, що не залежали від суду.

Відповідно до п.3 ч.1 статті 127 КАС України часом вручення повістки вважається день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Таким чином, повернення до суду конверту з незалежних від нього причин вважається повідомленням особи про дату, час та місце судового розгляду справи належним чином.

Також апелянт зазначив, що він є діючим військовослужбовцем і, зокрема, 23 березня 2021 року перебував на службі, тобто не зміг би взяти участь в судовому засіданні.

Однак, відповідно до ч.1 статті 131 КАС України учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби.

Тобто, якщо позивач знав про те, що він не знаходиться постійно за адресою проживання, вказаною в позовній заяві, він мав повідомити суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби, однак, не зробив цього.

Відповідно до ч.2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно ч.1 статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.2 статті 131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Крім того, відповідно до ч.1 статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Таким чином, суд вважає, що будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач мав активно використовувати власні процесуальні права, не зловживаючи ними, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права йому надані. Натомість визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.

Відповідно, право особи на доступ до суду перебуває у безпосередньому взаємозв`язку із виконанням тих обов`язків, які покладаються на заявника при реалізації ним своїх прав.

Отже, особи, які беруть участь у справі, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

З наведеного вбачається, що позивач зобов`язаний був повідомити суд про неприбуття на засідання або направити іншу компетентну особу.

Як зазначає Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії», заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі «Каракуця проти України»).

У рішенні від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» Європейський суд з прав людини висловив позицію про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Разом з тим, з наявних матеріалів справи та встановлених обставин справи судом не виявлено інтересу позивача до стану ініційованого ним судового провадження, що свідчить про зловживання своїми правами та невиконання своїх обов`язків. В судовому засіданні скаржником було повідомлено, що про відкриття провадження у справі він дізнався з порталу судової влади, проте чому надалі не користувався зазначеним сервісом, не пояснив.

Апелянт також зазначив, що до суду було подано заяву про виклик свідків, проте суд першої інстанції ухвалою дану заяву не розглянув.

Колегія суддів не приймає до уваги дане посилання, оскільки наведена обставина жодним чином не впливає на суть розглядуваного питання щодо повторної неявка позивача в судове засідання.

Щодо посилання скаржника на те, що вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених ч.1 статті 240 КАС України, суд на підставі аналізу матеріалів справи та думки інших учасників справи повинен, серед іншого, дослідити питання можливості розгляду справи по суті за відсутності позивача, а також з`ясувати, чи не наполягає відповідач на розгляді справи по суті на підставі наявних у ній доказів, то слід зазначити, що судом було з`ясовано думку відповідача та третіх осіб з даного приводу та встановлено, що зазначені учасники справи наполягали на залишення адміністративного позову без розгляду.

Таким чином, доводи апелянта не заслуговують уваги, оскільки не спростовують вірних висновків суду першої інстанції.

Решта доводів апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки не стосуються рішення суду, не ґрунтуються на законі та не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному судовому рішенні.

Колегія суддів вважає висновки суду першої інстанції обґрунтованими, ухвала суду першої інстанції постановлена з додержанням норм процесуального права, скасуванню не підлягає, а апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 312, 315, 316, 321, 325, 328 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 березня 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст рішення виготовлено 11 травня 2021 року.

Головуючий суддя: В.В. Файдюк

Судді: Г.В. Земляна

Є.І. Мєзєнцев