Справа № 640/8644/19
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2021-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/8644/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Лічевецького І.О., Кобаля М.І.

За участю секретаря: Кондрат Л.Г.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 листопада 2020 року, суддя Маруліна Л.О., у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ХІМЕКСПО" до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення,-

У С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ХІМЕКСПО" звернулось до Окружного адміністративного суд міста Києва з адміністративним позовом до Київської міської митниці ДФС, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської митниці ДФС №КТ-UA-2019 від 06.05.2019 року про визначення коду товару;

- визнати протиправною і скасувати складену Київською митницею ДФС картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100010/2019/00672.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що оскаржуване рішення та карта є протиправними, оскільки, відповідач, не погодившись з вибраним позивачем кодом класифікації, змінив його. Вважає, що код товару, який зазначений у митній декларації відповідає класифікації товару згідно УКТЗЕД.

30 листопада 2020 року Окружним адміністративним судом міста Києва здійснено заміну відповідача - Київську міську митницю ДФС його правонаступником - Київською митницею Держмитслужби.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 листопада 2020 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.

В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "ХІМЕКСПО" на підставі контракту від 20.11.2017 року №1001/2018, укладеного з компанією TECHSON TECHNOLOGY CO (м. Шенжень, Китай) на купівлю товару, було ввезено для реалізації його на території України.

06.05.2019 року позивачем з метою митного оформлення подано до Київської міської митниці митну декларацію №UA100010/2019/330517 для митного оформлення товару, в якій задекларовано імпортний товар - портативні музичні колонки у графі 33 за кодом Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності .

В графі 31 "Опис товар" позивачем зазначено відомості про товар "Портативні музичні колонки TM Aspring: модель Aspring Hit Box 150 - з передавальним пристроєм Bluetooth, з вбудованим Lion акумулятором 3,7 В, 600 мАм-1000 шт, габаритні розміри: 106.5*97.5*41 мм. Колір: чорно-зелений. Матеріал корпусу - пластик з гумовими вставками. LED індикація відсутня. Є підтримка зовнішнього накопичувача (micro SD). Є ФМ-радіо. Комплектність: коробка, USB кабель для підзарядки пристрою, інструкція, AUX кабель, гарантійний талон. Виробник: YSUN (HK) TECHNOLOGY CO., LIMITED. Країна виробництва: CN марка ASPIRING".

06.05.2019 року Київською митницею Державної фіскальної служби прийнято рішення про визначення коду товару № КТ-UA-2019, в якому визначений код товару згідно УКТЗЕД: - портативні музичні колонки ТМ Aspiring : замість .

Згідно картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100010/2019/00672, повідомлено про відмову у митному оформленні (випуску) товарів з таких причин: відповідно до статей 68, 69 Митного кодексу України митним органом буде змінено код товар №1 на підставі рішення про визначення коду товару від 06.05.2019 №КТ-UA-2019.

У відповідності до експертного висновку №ЦК-296/1 від 16.04.2015 року, портативні колонки ASPIRING HitBox 200 - це портативна Bluetooth (3.0) колонка з розширеним функціоналом і зручним інтерфейсом. Динамік має міцний алюмінієвий корпус і убудований акумулятор, розрахований на 3-5 годин роботи в режимі відтворення музики, відповідають коду: 8527 91 19 00 - приймальна апаратура для радіомовлення, поєднана чи не поєднана в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою - з одним або кількома гучномовцями, вмонтованими в один корпус - інша.

Не погоджуючись із вищевказаними рішеннями відповідача про визначення коду товару та карткою відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія судді зазначає наступне.

Відповідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини щодо митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, справляння митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України, Податкового кодексу України та інших законів України з питань оподаткування.

За приписами частини 1 статті 246 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з частиною 1 статті 248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (частина перша статті 257 Митного кодексу України).

У відповідності до частини 1 статті 67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду (частина 2 статті 67 Митного кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Частиною 2 статті 69 Митного кодексу визначено, що органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари (частина 4 статті 69 Митного кодексу України).

Згідно з частиною 5 статті 69 Митного кодексу України під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

У відповідності до частиною 7 статті 69 МК України, рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення у порядку, встановленому главою 4 цього Кодексу.

Між тим, термін "класифікація товару" для цілей розділу IV МК України міститься в пункті 3 Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року №650 (далі - Порядок №650), та розуміється як: визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України "Про Митний тариф України" (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Відповідно до п. 3 розділу І Порядку №650 контроль правильності класифікації товарів - це перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Згідно з пунктами 1, 2 розділу ІІІ Порядку №650, декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 МК України, а посадові особи митного поста здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів.

Пунктом 4 розділу ІІІ Порядку №650 встановлено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом:

- перевірки відповідності відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу;

- заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС. При цьому, така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів "а" та "б" абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару.

У разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант, або уповноважена ним особа, письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД. При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару (пункт 5 розділу ІІІ Порядку №650).

У разі відмови у наданні декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей посадовою особою митного органу здійснюються митні формальності за наявними документами та відомостями з використанням довідкової інформації. При проведенні цих митних формальностей або підтверджується код товару, або надається відмова в митному оформленні та за наявності достатньої інформації виноситься Рішення (пункт 6 розділу ІІІ Порядку №650).

Таким чином, аналіз змісту вищенаведених норм свідчить про те, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Для цілей митного оформлення класифікація товарів, наданих до митного оформлення, здійснюється згідно з вимогами УКТ ЗЕД - товарної номенклатури Митного тарифу України, затвердженої Законом України "Про Митний тариф України".

Товарна номенклатура Митного тарифу України складається з трьох складових частин - Основних правил інтерпретації класифікації товарів, приміток до розділів та груп та безпосередньо номенклатури товарів (текстовий опис угруповань ТН (розділ, група - два знаки, позиція - чотири знаки, підпозиція - шість знаків, категорія - вісім знаків, підкатегорія десять знаків) та їх цифрове позначення - код товарів).

У відповідності до пунктів 1, 2, 3, 4 і 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД додатку до Закону України "Про Митний тариф України" класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

5. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

З матеріалів справи вбачається, що Товариство з обмеженою відповідальністю "ХІМЕКСПО" при здійсненні митного декларування товару вказано код УКТ ЗЕД товару для портативні музичні колонки ТМ Aspiring: модель: Aspiring HitBox 150, з огляду на наступні дані в графі 31 "Опис товару": Портативні музичні колонки ТМ Aspiring: модель Aspiring HitBox 150 - з передавальним пристроєм Bluetooth 4,2, з вбудованим Lion акумулятором 3, 7 В, 600 мАм - 1000 шт., габаритні розміри: 106.5*97.5*41 мм. Колір: чорно-зелений. Матеріал корпусу - пластик з гумовими вставками. LED індексація відсутня. Є підтримка зовнішнього накопичувача (micro SD). Є ФМ-радіо. Комплектність: USB кабель для підзарядки пристрою, інструкція, AUX кабель, гарантійний талон. Виробник: YSUN (HK) TECHNOLOGY CO., LIMITED. Країна виробництва: CN. Торгівельна марка: ASPIRING".

У відповідності до експертного висновку №ЦК-296/1 від 16.04.2015 року, портативні колонки ASPIRING HitBox 200 - це портативна Bluetooth (3.0) колонка з розширеним функціоналом і зручним інтерфейсом. Динамік має міцний алюмінієвий корпус і убудований акумулятор, розрахований на 3-5 годин роботи в режимі відтворення музики, відповідають коду: 8527 91 19 00 - приймальна апаратура для радіомовлення, поєднана чи не поєднана в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою - з одним або кількома гучномовцями, вмонтованими в один корпус - інша.

Судом встановлено, що модель ASPIRING HitBox 200 за своєю функціональністю є ідентичною моделі ASPIRING HitBox 150, відмінність полягає лише у потужності пристроїв.

Разом з тим, з аналізу досліджених документів слідує, що опис вищевказаних портативних колонок в повній мірі відповідає опису коду УКТ ЗЕД 8527 91 19 00, а тому, як вірно зазначено судом першої інстанції, позивачем правомірно вказано код УКТ ЗЕД 8527 91 19 00 при здійсненні розмитнення портативних музичних колонок ТМ Aspiring: модель: Aspiring HitBox 150.

Посилання митного органу в оскаржуваних рішеннях на необхідність зазначення коду УКТ ЗЕД 8527 13 99 00 суперечить такому коду ЗЕД, оскільки вказаний код УКТ ЗЕД надає абсолютно інший опис товару.

Колегія суддів зазначає, що до товарної позиції коду УКТ ЗЕД 8527 відносяться: побутові радіоприймачі всіх типів (настільні моделі, моделі консольного типу, приймачі для установлення в меблях, на стінах і т. П., портативні моделі, приймачі, поєднані або не поєднані в одному корпусі зі звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою чи годинником).

Окрім того, додатковими поясненнями до товарної категорії 8527 13 99 є пояснення, котрі застосовуються до товарної категорії 8527 13 10, а саме, до цієї категорії включаються радіо мовленнєві приймачі, поєднані з апаратурою для запису або відтворення звуку з лазерною зчитувальною системою, незалежно від того, поєднані вони з іншою апаратурою для запису або відтворення звуку (наприклад, касетного типу) або годинником або ні. До цієї категорії також включається апаратура для відтворення звуку, що зветься "MP3-плеєри", що використовує оптичний носій інформації та вбудовані пристрої, котрі можуть бути послідовно активовані для прийому сигналів радіомовлення з допомогою програмного забезпечення.

Також, як вірно зауважив суд першої інстанції, даний товар - портативні музичні колонки ТМ Aspiring: модель: Aspiring HitBox 150 та ідентичний товар регулярно заявлявся декларантом позивача відповідачу в товарній позиції згідно з УКТЗЕД в 2018 році, а відповідач без зауважень здійснював їх митне оформлення за вказаним кодом, що підтверджується копіями митних деклараці1 № UА125100/2018/301373, від 17.01.2018 року, № UA125100/2018/302384, від 29.01.2018 року, № UA125100/2018/314156 від 25.05.2018 року, № UA125100/2018/337137 від 17.12.2018 року.

Відповідно до частини четвертої статті 3 Митного кодексу України у разі, якщо норми законів України чи інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків підприємств і громадян, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України або здійснюють операції з товарами, що перебувають під митним контролем, чи прав та обов`язків посадових осіб органів доходів і зборів, внаслідок чого є можливість прийняття рішення як на користь таких підприємств та громадян, так і на користь органу доходів і зборів, рішення повинно прийматися на користь зазначених підприємств і громадян.

Зміна відповідачем оскаржуваним рішенням підходів до класифікації товару, раніше застосованих під час здійснення митного контролю ідентичних товарів, випущених у вільний обіг за вказаними вище митними деклараціями, є порушенням принципу "належного урядування".

Таким чином, враховуючи, що позивач з 2018 року регулярно здійснює розмитнення цього ж та ідентичного товару за заявленими ним кодам УКТ ЗЕД 85279119 та жодних рішень про зміну коду УКТ ЗЕД відповідач не приймав, вказане свідчить про правомірність розмитнення товару саме за такими кодам.

Отже, з аналізу вищевказаних Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, пояснень до УКТ ЗЕД, вбачається, що імпортований позивачем товар відповідає коду УКТЗЕД 8527 91 19 00, а не коду 8527 13 99 00.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що рішення Київської міської митниці ДФС №КТ-UA-2019 від 06.05.2019 року про визначення коду товару та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100010/2019/00672 є протиправними та підлягають скасуванню.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, оскільки суд всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 листопада 2020 року.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 листопада 2020 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Судя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Лічевецький І.О.

Кобаль М.І.