Справа № 140/6517/20
Суддя: Шевчук Світлана Михайлівна
Дата ухвалення: 2021-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2021 рокуЛьвівСправа № 140/6517/20 пров. № А/857/6530/21

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Шевчук С.М.,

суддів Кухтея Р.В., Онишкевича Т.В.,

за участі секретаря судового засідання Чопко Ю.Т.,

представника відповідача Ярошик Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу Державної податкової служби України на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 13 жовтня 2020 року (ухвалене в порядку загального позовного провадження, судом під головуванням судді Ковальчука В.Д., дата складання повного тексту рішення -16.10.2020 року) у справі № 140/6517/20 за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної податкової служби України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, суд

В С Т А Н О В И В:

І.ОПИСОВА ЧАСТИНА

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулася з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання дій протиправними щодо відмови у проведенні відновлення в Електронному кабінеті платника ліміту коштів, який станом на 20.08.2018 складав 231010,00 грн., реєстрації податкових декларацій з ПДВ, оплати ПДВ, здійснення поповнення електронного рахунку з ПДВ, реєстрації контрагентами (продавцями) податкових накладних на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 як на покупця і платника ПДВ, зобов`язання здійснити дії по усуненні перешкод в роботі програмного забезпечення операційної системи електронного адміністрування податку на додану вартість фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 Електронному кабінеті платника щодо відновлення ліміту коштів, який станом на 20.08.2018 складав 231010,00 грн., реєстрації податкових декларацій з ПДВ, оплати ПДВ, здійснення поповнення електронного рахунку з ПДВ, реєстрації контрагентами (продавцями) податкових накладних на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 як на покупця і платника ПДВ.

Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 13 жовтня 2020 року позов задоволено частково.

Визнано протиправною бездіяльність Державної податкової служби України щодо неналежного розгляду звернення фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 від 22 листопада 2019 року №47 про усунення перешкод в роботі програмного забезпечення операційної системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Зобов`язано Державну податкову службу України повторно розглянути звернення фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 від 22 листопада 2019 року №47 про усунення перешкод в роботі програмного забезпечення операційної системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судовий збір в сумі 1051,00 грн. (одна тисяча п`ятдесят одна гривня 00 копійок).

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. В обґрунтування апеляційної скарги відповідач вказує, що отримавши подану позивачем реєстраційну заяву від 25.07.2018 року щодо перереєстрації платником ПДВ у зв`язку із зміною прізвища, відповідачем внесені відповідні зміни до Реєстру платників ПДВ. Також відповідач на виконання п. 20 Порядку №569 направив повідомлення до Державної казначейської служби України для оновлення даних платника по рахунку у СЕА ПДВ позивача із зазначенням прізвища, імені та по батькові та дев`ятизначного номеру паспорта у формі картки. Проте, вказане повідомлення не було прийнято Державною казначейською службою України та повернуто без обробки. Для вирішення питання щодо оновлення даних по рахунку позивача СЕА ПДВ також направлялися листи. При цьому, відповідач зазначає, що на даний час позивач обліковується за номером паспорту, зареєстрована платником ПДВ, реєстрація податкових накладних здійснюється ним без перешкод. Також вказує, що відповідачем вчинено всі дії відповідно до вимог нормативно-правових актів при отриманні відомостей від державного реєстратора про зміну прізвища позивача.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, у якому заперечує проти задоволення апеляційної скарги та просить суд залишити рішення суду першої інстанції без змін, з мотивів аналогічних тим, що викладені судом першої інстанції в оскаржуваному рішенні.

У зв`язку з критичною ситуацією, що склалася із фінансовим забезпеченням діяльності судів, зокрема, відсутністю асигнувань на оплату послуг з пересилання поштової кореспонденції, повістки повідомлення, копія ухвали суду про відкриття апеляційного провадження скеровано за допомогою електронних засобів зв`язку на електронну адресу позивача, про що в матеріалах справи містяться відповідні докази. В судове засідання позивач не прибула, про причини неприбуття не повідомила. Клопотань про відкладення слухання справи позивач не направляла.

ІІ. ОЦІНКА СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Ухвалюючи рішення про часткове задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач не забезпечив належного розгляду заяви позивача та не усунув всіх перешкод в роботі програмного забезпечення операційної системи електронного адміністрування податку на додану вартість про які йдеться у зверненні позивача №47 від 22 листопада 2019 року.

ІІІ.ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що позивач ОСОБА_2 зареєстрована 19.12.2012 як фізична особа-підприємець за серією та номером паспорта АЮ 162775, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців від 25.12.2012 серії ААА №155935. Позивач є платником ПДВ, що підтверджується витягом №010 з реєстру платників податку на додану вартість.

Позивач 15 липня 2017 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_3 та взяла прізвище ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 . У зв`язку з цим отримала новий паспорт ID-карту № НОМЕР_2 з відміткою про відмову від реєстраційного номеру облікової картки платника податку.

Внаслідок цього державним реєстратором спочатку внесені зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо прізвища позивача, а згодом 05.07.2018 щодо серії та номеру нового паспорта.

Враховуючи дані обставини, фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 18.07.2018 року було подано реєстраційну заяву платника ПДВ для перереєстрації в зв`язку із зміною даних про платника. Перереєстрація була проведена в трьох денний термін. Як зазначено у витязі з реєстру платників ПДВ від 01.08.2018 № 032, платник ПДВ ОСОБА_1 має індивідуальний податковий номер НОМЕР_3 і має відкритий у Казначействі України електронний рахунок для електронного адміністрування ПДВ № НОМЕР_4 МФО 899998.

Відповідно до витягу щодо суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування ПДВ №204701 станом на 20.06.2018 сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних становила 224901,45 грн.

Внаслідок вказаної перереєстрації відбулися збої в роботі програмного забезпечення операційної системи електронного адміністрування податку на додану вартість фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 Електронному кабінеті платника, а саме: обнулився ліміт коштів, на які платник ПДВ має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; позивач не має можливості здійснювати поповнення електронного рахунку для сплати ПДВ; контрагенти позивача (продавці) не мали можливості зареєструвати в системі електронного адміністрування ПДВ податкові накладні на позивача, як на покупця і платника ПДВ.

З цього приводу позивач неодноразово зверталася до податкового органу із заявами про усунення перешкод в роботі програмного забезпечення.

Листом від 17.05.2019 вих. №22800/6/99-99-13-01-04-15 Державна фіскальна служба України повідомила позивача про те, що у зв`язку зі зміною прізвища ОСОБА_5 на ОСОБА_4 та зміни паспорта громадянина України на паспорт громадянина України у формі картки ДФС 25.07.2018 перереєстровано фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 як платника ПДВ та внесено зміни до Реєстру платників ПДВ. Відповідно до Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року №569 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 року №1177) (далі Порядок №569), ДФС направлено повідомлення до Державної казначейської служби України для оновлення даних платника та відкриття нового рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ. Враховуючи те, що в системі електронного адміністрування ПДВ відсутня інформації щодо електронного рахунку платника, який ідентифікується за номером нового паспорта у формі карки, ДФС для врегулювання зазначеного питання направлено лист до Державної казначейської служби України від 15.05.2019 №9668/5/99-99-08-01-04-16.

Листом від 09.09.2019 вих. №1067/6/99-00-04-06-03-15 Державна податкова служба України повідомила позивача про те, що на даний час відповідь на листи від 15.05.2019 №9668/5/99-99-08-01-04-16 та від 28.08.2019 №17067/5/99-99-08-01-04-16 від Державної казначейської служби України не надходила та запропонувала позивачу звернутися до Державної казначейської служби України.

Внаслідок цього фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулася листом від 23.09.2019 вих. №39 до Державної казначейської служби України з проханням видати довідку про відкритий рахунок електронного адміністрування ПДВ в казначействі, на що отримала від Державної казначейської служби України лист від 24.10.2019 вих. №12-06-06/18320, в якому повідомила позивача про те, що для отримання довідки про рахунок, відкритий в СЕА ПДВ, необхідно звернутися до ДФС України.

22.11.2019 позивач листом повторно звернулася до Державної податкової служби України з приводу усунення недоліків в роботі програмного забезпечення, що регулює електронне адміністрування ПДВ, а саме: відновити можливість реєстрації податкових накладних контрагентам, що виступають в якості продавців; відновити повну суму ліміту, що була станом на 20.08.2019 і становила 231010 грн.; надати можливість поповнення електронного рахунку з ПДВ.

Листом від 10.01.2020 вих. №1140/6/99-00-04-06-04-06 Державна податкова служба України повідомила фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 про те, що для вирішення питання щодо оновлення даних по рахунку ОСОБА_1 у СЕА ПДВ ДФС направлено листи до Державної казначейської служби України від 15.05.2019 № 9668/5/99-99-08-01-04-16 та від 28.08.2019 № 17067/5/99-99-08-01-04-16.

17.10.2019 від Державної казначейської служби України отримано повідомлення про зміну рахунків платників податків за стандартом IBAN із реквізитами рахунку НОМЕР_5 ОСОБА_1 (податковий номер НОМЕР_2 ), відкритого відповідно до постанови Правління Національного банку України від 28 грудня 2018 року № 162 Про запровадження міжнародного номера банківського рахунку (IBAN) в Україні на заміну відкритому раніше рахунку НОМЕР_4 у СЕА ПДВ.

У вказаному листі вказано, що на сьогоднішній день фізична особа-підприємець ОСОБА_1 обліковується за номером паспорта (№ НОМЕР_2 ), зареєстрована платником ПДВ (дата реєстрації платником ПДВ 01.07.2014, індивідуальний податковий номер НОМЕР_3 ) та має відкритий рахунок у СЕА ПДВ НОМЕР_5 з датою відкриття 24.12.2014 та датою взяття на облік у контролюючих органах 15.01.2015.

За даними Єдиного реєстру податкових накладних за період з 01.11.2018 по теперішній час реєстрація податкових накладних фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (за номером паспорта НОМЕР_2 ) здійснюється без перешкод.

Відповідно до витягу №004 з реєстру платників податку на додану вартість від 16.03.2020 реквізити рахунка в системі електронного адміністрування податку на додану вартість фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 зазначені наступні: МФО 899998, № НОМЕР_6 .

Як з`ясовано судом в судовому засіданні, з 01.01.2020 номер рахунку було змінено Державною казначейською службою України на № UA0225975 у зв`язку із переходом на План рахунків бухгалтерського обліку в державному секторі, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 31.03.2013 №1203 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.01.2014 за №161/24938.

У відзиві на позовну заяву від 07.10.2020 відповідач не заперечує та зазначає, що 25.07.2018 при проведенні перереєстрації платника ПДВ, при зміні серії та номеру паспорта ( НОМЕР_7 ), за яким здійснюється облік платника на номер паспорта (ID-картки) № НОМЕР_2 ) в системі електронного адміністрування ПДВ платнику було занулено ліміт ПДВ. На момент занулення ліміт ПДВ складав 236676,95 грн.

ІV. ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені у апеляційній скарзі, правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), колегія суддів встановила таке.

Відповідно до пп. 16.1.14 п. 16.1 ст. 16 Податкового кодексу України (далі ПК України) платник податків зобов`язаний використовувати електронний кабінет для листування з контролюючими органами в електронній формі у разі подання звітності в електронній формі, а також після проходження електронної ідентифікації он-лайн в електронному кабінеті, крім платників податків, які відмовилися від використання електронного кабінету в порядку, встановленому цим Кодексом, та платників податків, які не визначили спосіб взаємодії із контролюючим органом.

Відповідно до п. 42-1.2 ст. 42-1 ПК України електронний кабінет забезпечує можливість реалізації платниками податків прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та нормативно-правовими актами, що прийняті на підставі та на виконання цього Кодексу, законами з питань митної справи, в тому числі, шляхом реєстрації, коригування податкових накладних/розрахунків в Єдиному реєстрі податкових накладних та акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних.

Як встановлено п. 42-1.3 ст. 42-1 ПК України, майнові права на програмне забезпечення електронного кабінету є державною власністю.

Загальні засади функціонування інформаційно-телекомунікаційної системи Електронний кабінет, процедури ідентифікації користувачів, взаємодії з платниками податків та державними органами через Електронний кабінет визначаються Порядком функціонування Електронного кабінету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 14.07.2017 № 637, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 01 серпня 2017 р. за № 942/30810 (надалі по тексту Порядок №637).

Відповідно до п. 16 Порядку №637 для забезпечення взаємодії з контролюючими органами засобами Електронного кабінету користувачі безпосередньо або через відповідальних осіб такого користувача (директор / бухгалтер / особа, яка має право підпису) здійснюють вхід шляхом авторизації такого користувача згідно з абзацом другим пункту 13 цього розділу.

Платник податків під час проходження електронної ідентифікації зазначає свою електронну адресу, підтверджує правильність своїх ідентифікаційних даних та визначає спосіб взаємодії з контролюючими органами.

За достовірність відомостей, зазначених під час електронної ідентифікації, відповідає користувач.

Після електронної ідентифікації особи платник податків має право доступу до приватної частини (особистого кабінету) Електронного кабінету, яка є індивідуальною персоніфікованою веб-сторінкою користувача.

Відповідно до п. 42-1.7 ст. 42-1 ПК України у разі виявлення платником податків технічної та/або методологічної помилки у роботі електронного кабінету він має право надіслати через електронний кабінет або в інший спосіб повідомлення про виявлену технічну та/або методологічну помилку. Повідомлення про методологічну помилку надсилається методологу електронного кабінету. Повідомлення про технічну помилку надсилається одночасно методологу електронного кабінету та технічному адміністратору.

Відповідно до пп. 14.1.111 п. 14.1 ст. 14 ПК України методологічна помилка електронного кабінету - це невідповідність методології та/або алгоритмів роботи електронного кабінету положенням податкового законодавства, яка призводить до помилки, в тому числі в розрахунку об`єкта оподаткування, суми податку, суми надмірної сплати податку, суми пені, штрафних санкцій, показників формули обрахунку, які використовуються в електронних системах адміністрування, інших показників, що впливають на права та обов`язки платників податків.

Відповідно до пп. 14.1.182-1 п. 14.1 ст. 14 ПК України технічна помилка - це помилка, вада або дефект у програмному забезпеченні або програмних складових, програмно-апаратному устаткуванні, каналах зв`язку, функціонуванні електронного цифрового підпису, що викликає в ньому/них неправильний або неочікуваний результат, або призводить до неочікуваної роботи, або унеможливлює роботу електронного кабінету.

Відповідно до п. 3 Порядку №637 методолог Електронного кабінету - це ДФС, а технічний адміністратор Електронного кабінету - це структурний підрозділ ДФС, який відповідно до функціональних повноважень здійснює заходи із розробки, створення, впровадження та супроводження програмного забезпечення Електронного кабінету, відповідає за виконання всіх етапів життєвого циклу такого програмного забезпечення, за його технічне і технологічне забезпечення, впровадження, функціонування, оновлення, модифікацію, усунення помилок, забезпечення цілісності та автентичності вихідного програмного коду; здійснює технічні та технологічні заходи з надання, блокування та анулювання доступу до Електронного кабінету, відповідає за збереження та захист даних системи.

Відповідно до п. 42-1.8 ст. 42-1 ПК України методолог електронного кабінету зобов`язаний провести перевірку наявності методологічної помилки протягом 72 годин після надходження повідомлення від платника податків, крім вихідних та святкових днів, про результати якої повідомити платнику податків у цей самий строк. Якщо методолог електронного кабінету визнає наявність методологічної помилки, він зобов`язаний усунути її у строк, що визначається ним з урахуванням критичності виявленої помилки та технічної можливості її усунення. Якщо методологічна помилка призводить до порушення прав платників податків або передбачає притягнення платників податків до відповідальності, методолог надсилає в електронний кабінет та на електронну адресу (адреси) платника податків документ, яким повідомляє про існування методологічної помилки та про час, необхідний для її усунення та відновлення порушених прав платників податків. Про усунення методологічної помилки методолог повідомляє платникам податків шляхом надіслання відповідного документа із повідомленням в електронний кабінет та на електронну адресу (адреси) платників податків.

За приписами п. 42-1.9 ст. 42-1 ПК України технічний адміністратор зобов`язаний провести перевірку наявності технічної помилки протягом 72 годин після надходження повідомлення від платника податків, крім вихідних та святкових днів, про результати якої повідомити методологу електронного кабінету та платнику податків у цей самий строк. Якщо технічний адміністратор визнає наявність технічної помилки, він зобов`язаний усунути таку технічну помилку протягом строку, визначеного методологом електронного кабінету, з урахуванням критичності виявленої помилки та технічної можливості її усунення. Якщо технічна помилка призводить до порушення прав платників податків або передбачає притягнення платників податків до відповідальності, технічний адміністратор надсилає в електронний кабінет та на електронну адресу (адреси) платників податків документ, яким повідомляє всім платникам податків про існування технічної помилки та про час, необхідний для її усунення і відновлення порушених прав платників податків. Про усунення технічної помилки технічний адміністратор повідомляє платникам податків шляхом надіслання відповідного документа із повідомленням в електронний кабінет та на електронну адресу (адреси) платників податків.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач неодноразово зверталася до відповідача із заявами про усунення недоліків в роботі програмного забезпечення, що регулює електронне адміністрування ПДВ, а саме: відновити можливість реєстрації податкових накладних контрагентам, що виступають в якості продавців; відновити повну суму ліміту, що була станом на 20.08.2019 і становила 231010 грн.; надати можливість поповнення електронного рахунку з ПДВ.

Зазначені недоліки в роботі програмного забезпечення виникли в результаті перереєстрації позивача платником ПДВ внаслідок зміни даних платника податку.

Відповідно до пункту 4.1 розділу ІV Перереєстрація платників податку на додану вартість Положення про реєстрацію платників податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 14.11.2014 №1130 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.11.2014 за №1456/2623, перереєстрація платника ПДВ проводиться у разі зміни даних про платника ПДВ, які стосуються податкового номера, та/або найменування (прізвища, імені, по батькові), та/або місцезнаходження (місця проживання) платника ПДВ, і якщо зміни не пов`язані із припиненням платника ПДВ, крім випадків, визначених підпунктом 1 пункту 3.15 розділу III цього Положення.

Відповідно до пунктів 200-1.1, 200-1.2, статті 200-1 ПК України система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у складених та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Розрахунки з бюджетом у системі електронного адміністрування податку на додану вартість здійснюються з цих рахунків, крім випадку, передбаченого абзацом другим пункту 87.1 статті 87 цього Кодексу.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 №569 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 №1177.

Відповідно до пунктів 4, 5 цього Порядку №1177 рахунок у системі електронного адміністрування податку (далі - електронний рахунок) - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти у сумі, необхідній для досягнення розміру суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), а також у сумі, необхідній для сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку.

Електронний рахунок відкривається платнику податку Казначейством автоматично на безоплатній основі.

Електронні рахунки відкриваються виключно на підставі реєстру платників податку, який ДФС надсилає Казначейству не раніше ніж за один робочий день до дати реєстрації особи платником податку.

У такому реєстрі зазначаються найменування або прізвище, ім`я та по батькові платника податку, податковий номер або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб - підприємців, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати будь-які платежі за серією (за наявності) та номером паспорта), індивідуальний податковий номер платника податку та дата реєстрації його платником податку.

Приписами пункту 20 зазначеного Порядку №1177 передбачено, що у разі зміни даних платника податку, зазначених в абзаці першому цього пункту, та/або реквізитів його поточного рахунка, на який зараховуються кошти з електронного рахунка, ДФС надсилає Казначейству коригуючі реєстри.

Як встановлено судом першої інстанції та не заперечується сторонами, позивачу за прізвищем ОСОБА_5 був відкритий у Казначействі України електронний рахунок для електронного адміністрування ПДВ №5975 МФО 899998. Однак під час її перереєстрації платником ПДВ у зв`язку зі зміною прізвища та податкового номера при зміні серії та номеру паспорта НОМЕР_7 на номер ID-карти № НОМЕР_2 позивачу було здійснено обнулення ліміту, а саме суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування ПДВ. Як зазначає відповідач, на момент занулення такий ліміт становив 236676,95 грн. Сторонами також не заперечуються встановлені судом обставини щодо надіслання відповідачем Державній казначейській службі України коригуючого реєстру в електронній формі, який в свою чергу Державною казначейською службою України не було прийнято та повернено без обробки. Не зважаючи на подання позивачем реєстраційної заяви 25.07.2018 року про зміну даних платника податку та неприйняття і повернення Державною казначейською службою України коригуючого реєстру без обробки, відповідач зі сплином значного проміжку часу направив Державній казначейській службі України повідомлення для оновлення даних позивача відповідно 15.05.2019 року (лист №9668/5/99-99-08-01-04-16) та 28.08.2019 року (лист №17067/5/99-99-08-01-04-16). Як наслідок відповідач не вчинив усіх необхідних дій з метою усунення таких перешкод в обновленні даних платника ПДВ зі збереженням сум ліміту на момент такої перереєстрації.

Отож, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем допущено тривалий час протиправну бездіяльність щодо не усунення перешкод в роботі програмного забезпечення операційної системи електронного адміністрування податку на додану вартість відносно позивача та блокування функціонування електронного рахунку позивача по сплаті податку на додану вартість, в тому числі і можливість поповнення електронного рахунку з ПДВ.

Сторонами також не заперечується обставин з приводу часткового усунення відповідачем недоліків у роботі програмного забезпечення операційної системи електронного адміністрування податку на додану вартість, шляхом відновлення можливості позивачу здійснювати реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Також позивачу надано можливість здійснювати подання податкової звітності (податкових декларацій з ПДВ) до контролюючого органу. Платником здійснюється електронна реєстрація податкової звітності з податку на додану вартість та реєстрація податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Проте, у своїй заяві №47 від 22 листопада 2019 року звертаючись до відповідача позивач зазначила, що в електронному кабінеті платника позивач не може провести всіх необхідних дій: через відсутність ліміту коштів, який станом на 20.08.2018 року складав 231010,00 грн; не можливості поповнення електронного рахунку з ПДВ для сплати; неможливість контрагентами (з якими співпрацює позивач) зареєструвати в системі електронного адміністрування ПДВ податкові накладні, які складені для позивача, як покупця.

Натомість, відповідач (заперечуючи проти задоволення позову) не надав суду жодних доказів усунення ним недоліків в роботі програмного забезпечення операційної системи електронного адміністрування податку на додану вартість, шляхом відновлення ліміту коштів на який позивач має право та який станом на 20.08.2018 року складав 231010,00 грн; можливості поповнення позивачем електронного рахунку з ПДВ для сплати; можливості контрагентами (з якими співпрацює позивач) зареєструвати в системі електронного адміністрування ПДВ податкові накладні, які складені ними для позивача як покупця.

За наведених обставин справи, колегія суддів вважає підставним висновок суду першої інстанції про наявність підстав для зобов`язання відповідача повторно розглянути звернення фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 від 22 листопада 2019 року №47.

Проте, скаржник в апеляційній скарзі обмежилося лише викладом обставин та норм права, проте не обґрунтував у чому саме полягає неправильне застосування (порушення) судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного рішення, що саме не було досліджено судом першої інстанції, чи в чому полягає невідповідність висновків суду обставинам справи.

Як наслідок, доводами апеляційної скарги відповідача, висновки суду першої інстанції не спростовуються, а зводяться лише до переоцінки та незгоди з ними.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись статями 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної податкової служби України залишити без задоволення.

Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 13 жовтня 2020 року в оскаржуваній частині у справі № 140/6517/20 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя С. М. Шевчук
судді Р. В. Кухтей
Т. В. Онишкевич
Повне судове рішення складено 13 травня 2021 року.