Справа № 160/3410/21
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 травня 2021 року Справа № 160/3410/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Серьогіної О.В. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ "ДТЗ" до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товару, -
03.03.2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю "ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ "ДТЗ" звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Дніпровської митниці Держмитслужби, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару №UА110000/2020/000285/2 від 02.07.2020 року;
- визнати протиправним та скасувати Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару №UА110150/2020/000071/1 від 01.09.2020 року;
- визнати протиправним та скасувати Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару №UА110150/2020/000092/1 від 14.09.2020 року;
- визнати протиправним та скасувати Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару №UА110150/2020/000098/1 від 23.09.2020 року;
- визнати протиправним та скасувати Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару №UА110150/2020/000119/1 від 13.10.2020 року;
- визнати протиправним та скасувати Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару №UА110150/2020/000124/1 від 20.10.2020 року;
- визнати протиправним та скасувати Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару №UА110150/2020/000160/1 від 17.11.2020 року;
- визнати протиправним та скасувати Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару №UА110150/2020/000181/1 від 01.12.2020 року;
- визнати протиправним та скасувати Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару №UА110150/2020/000195/1 від 23.12.2020 року.
Також позивач в своєму позові просить стягнути на його користь витрати на правничу допомогу.
Позовні вимоги обґрунтовані з посиланням на порушення відповідачем вимог ст. ст. 53, 54, 55, 57, 58 Митного кодексу України при винесенні оскаржуваних рішень. При цьому позивач зазначає, що приймаючи рішення про коригування митної вартості товару, митниця виходила з наявної інформації щодо раніше визначеного рівня митної вартості. Однак, в порушення вимог ст. 57 Митного кодексу України митницею не доведено неможливість застосування інших (попередніх) методів визначення митної вартості товару, а застосовано резервний метод, який застосовується у випадку, якщо митна вартість товару не може бути визначена за попередніми методами. Ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатньою підставою для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості. Митний орган повинен витребувати ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. З огляду на викладене, просить суд задовольнити позовні вимоги.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.03.2021 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін з 08.04.2021 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.03.2021 року було роз`єднано позовні вимоги у адміністративній справі №160/3201/21.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.03.2021 року прийнято до провадження адміністративну справу № 160/3410/21 з позовними вимогами Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ "ДТЗ" до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару №UА110150/2020/000119/1 від 13.10.2020 року.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується доказами, що містяться в матеріалах справи.
02.04.2021 року на електронну адресу суду від представника відповідача надійшов письмовий відзив на позов, в якому він зазначає, що Дніпровська митниця Держмитслужби не визнає позовних вимог з наступних підстав. До виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості призвела відсутність документального підтвердження числових значень заявленої митної вартості товарів, а не наявна інформація про митну вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, про що зазначено у гр. 33 оскаржуваного рішення. В гр. 33 оскаржуваного рішення міститься послідовне обгрунтування неможливості застосування кожного другорядного методу визначення митної вартості, що передує резервному, джерело основи для коригування, тобто реквізити митної декларації, за якою раніше визнано митну вартість такого ж товару. Відсутність даних про коригування цієї митної вартості обґрунтовується положеннями ст. 64 МКУ, яка не передбачає коригування. Отже, на підставі вищезазначеного, відповідач вважає, що оскаржуване рішення є такими, що відповідає вимогам чинного законодавства, прийнятим у спосіб та в межах повноважень, наданих митним органам законодавством та обгрунтованим, про що свідчать дані гр. 33 цього рішення. З огляду на викладене, просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.
15.04.2021 року на електронну адресу суду від представника позивача надійшла письмова відповідь на відзив, в якій він зазначає, що позиція відповідача, викладена у відзиві на позов, є хибною та необгрунтованою виходячи з того, що передбачене частиною п`ятою статті 54 Митного кодексу України право митного органу на витребування у декларанта додаткових документів реалізується виключно з підстав, які передбачені частиною третьою статті 53 Митного кодексу України, - надання декларантом документів, які містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Тобто, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару, а відтак суперечності (розбіжності) між відомостями які не впливають на ціну товару та інші складові митної вартості не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару та витребування додаткових документів, передбачених ч.3 ст.53 МКУ. Зазначає, що твердження відповідача про наявність розбіжностей у наданих документах на підтвердження розрахованої декларантом митної вартості є необґрунтованими, оскільки зазначені в оскаржуваному рішенні підстави для коригування митної вартості, визначеної декларантом не впливають на розрахунок і на числові значення задекларованої митної вартості товарів в спірних випадках. Враховуючи викладене, просить суд задовольнити позовні вимоги.
11.05.2021 року на адресу суду від представника відповідача надійшов письмовий відзив на позов, який за змістом є аналогічним відзиву на позов, який надходив на електронну адресу суду 02.04.2021 року.
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Статтею 52 Митного кодексу України передбачено, що
1. З`явлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
2. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:
1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів;
2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;
3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
3. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право:
1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації;
2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:
у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю;
у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів;
у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу;
3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти;
4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення органу доходів і зборів щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність органу доходів і зборів щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів;
5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів;
6) отримувати від органу доходів і зборів інформацію щодо підстав, з яких орган доходів і зборів вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари;
7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;
8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.
4. У випадках, визначених цим Кодексом, для заявлення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України відповідно до митного режиму імпорту, органу доходів і зборів, який проводить митне оформлення цих товарів, разом з митною декларацією та іншими необхідними для митного оформлення зазначених товарів документами в установленому порядку подається декларація митної вартості.
5. Декларація митної вартості подається у разі:
1) якщо до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати, зазначені у частині десятій статті 58 цього Кодексу, і якщо вони не включалися до ціни;
2) якщо з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, виділено витрати, зазначені у частині одинадцятій статті 58 цього Кодексу;
3) якщо покупець та продавець пов`язані між собою.
6. В інших випадках декларація митної вартості подається за власним бажанням декларанта або уповноваженої ним особи.
7. Декларація митної вартості не подається, у тому числі у випадках, передбачених частиною п`ятою цієї статті, у разі декларування партій товарів, митна вартість яких не перевищує 5000 євро.
8. У декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене.
9. Відомості, зазначені у частині восьмій цієї статті, є відомостями, необхідними для митних цілей.
10. Форма декларації митної вартості та правила її заповнення встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.
11. Заявлення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України в режимах, відмінних від режиму імпорту, здійснюється при декларуванні цих товарів шляхом заявлення в митній декларації відомостей про числове значення їх митної вартості та про документи, що його підтверджують.
Статтею 53 Митного кодексу України передбачено, що
1. У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
2. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
3. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
4) виписку з бухгалтерської документації;
5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
7) копію митної декларації країни відправлення;
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
4. У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:
1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;
2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;
3) розрахунок ціни (калькуляцію).
5. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
6. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
Судом встановлено, що 12.10.2020 року позивачем до відділу митного оформлення Дніпровської митниці Держмитслужби шляхом подання електронної митної декларації №UA110150/2020/016808 задекларовано наступні товари:
- товар №1: вироби з чорних металів інші, виготовлені методами токарної та фрезерної обробки, запасні частини до сільськогосподарської техніки. Не військового призначення: Корпус редуктора грунтофрези 1GN-140 - 2 шт. Кришка оглядового вікна редуктора 1GQN12 5 / 140 - 10шт. Кришка фрези 1GQN-140 - 10шт. Кришка фрези 1GQN-150 - 10шт. Кришка фрези 1GQN- 160 - 10шт. Кришка фрези 1GQN-200 - 2шт. Кришка фрези 1GQN-220 - 2шт. Кришка фрези 1GQN-240 - 2шт. Кришка фрези 1GQN-180 - 2шт. Кришка фрези 1GQN-110 - 4шт. Кришка фрези 1GQN-125 - 2шт. Кришка підшипника вихідного вала 1GQN125 / 140 - 20шт. Кришка підшипника вихідного вала 1GQN180/200/220 - 10шт. Штанга задньої кришки з пружиною 1GQN125/140 - 30шт.»;
- товар №2: ножі та різальні леза для машин або механічних пристроїв, що використовуються у сільському господарстві. Ножі для грунтофрез тракторів та мотоблоків: Ніж центральний 1GQN125/140 - 20шт. Ніж ІТ220 лівий - 300шт. Ніж ІТ220 правий - 300шт.»;
- товар №3: кріпильна арматура до грунтофрез сільськогосподарського призначення, виготовлена з чорних металів. Використовується для кріплення фрези до навісного механізм у тракторів: Палець причіпного пристрою 1GQN-140 - 23 шт. Драбина кріплення кронштейнів навішування (М16) 1GQN125/140 - 90шт. Верхній кронштейн причіпного пристрою лівий 1GQN 200мм - 10шт. Верхній кронштейн причіпного пристрою правий 1GQN 200мм - 10шт. Верхній кронштейн причіпного пристрою лівий 1GQN 150мм - 20шт. Верхній кронштейн причіпного пристрою правий 1GQN 150мм - 20шт. Нижній кронштейн причіпного пристрою лівий 1GQN 200мм - 10шт. Нижній кронштейн причіпного пристрою правий 1GQN 200мм - 10шт. Нижній кронштейн причіпного пристрою лівий 1GQN 150мм - 5шт. Нижній кронштейн причіпного пристрою правий 1GQN 150мм - 5шт. Кріплення кришки фрези 1GQN125/140 - 20шт.»;
- товар №4: вали трансмісійні (включаючи кулачкові та колінчасті) та кривошипи. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Вал передавальний L148, 8шліцов / D=38m т 1GQN-125/140 - 30шт. Вал редуктора вихідний D60х8шліцов, d48x 8шліцов, L-277 грунтофрези 1GQN150 / 160 - 80шт. Вал проміжний нижній L89, D48 * 8шліцов d35 грунтофрези 1GQN150 / 160 - 30шт. Вал редуктора вихідний D60х8шліцов, d48x8шліцов L-258 1GQN125/140 - 100шт.»;
- товар №5: корпуси підшипників для кулькових або роликових підшипників. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Корпус підшипника хвостовика 1GQN 125/14 0 - 30шт.»;
- товар №6: зубчасті колеса, ланцюгові зірочки та інші елементи передач, представлені окремо. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки, не військового призначення: Конічна шестереня (Z-26 * ф135,8шл * ф ( 32-38) 1GQN125 / 140 - 80шт. Конічна шестереня (L- 232,18шл * ф100,8иіл * ф32) 1GQN125 / 140 - 80шт. Шестерня вихідного вала Z28 * й150,8ииііцов * D52 -60 1GQN-125/140 - 80шт. Шестерня передавального валу конічна 22 зуба 8 шліців грунтофрези 1GN-125 - 30шт . Шестерня передавального валу конічна Z26 * D135, 8иіліцов * D32 1GQN-125/140 - ЗО шт. Шестерня передавального валу циліндрична 17зуб / 8шл (рем) грунтофрези 1GQN-140 - 30шт. Шестерня проміжна верхня Z26 * D140, d80 1GQN- 125/140 - 80шт. Шестерня проміжна нижня (під шпонку) Z28 * D150, d32 1GQN-125/140 - 30шт. Шестерня вихідного вала D160xZ30 д60-52х8шліцов грунтофрези 1GQN150 /160 - 20шт . Шестерня проміжна верхня D160xZ30, d72 грунтофрези 1GQN150 / 160 - 20шт. Шестерня проміжна нижня D120xZ22, d48-42x8 шліцов грунтофрези 1GQN150 / 160 - 20 шт. Шестерня циліндрична передавального валу D110xZ19, d48-43x8 шліцов грунтофрези 1 GQN150 / 160 - 20шт.».
Даний товар надійшов на адресу позивача на виконання зовнішньоекономічного контракту № WSM/1 на поставку товару від 01.03.2020 року, укладеного між позивачем та іноземною компанією «WEIFANG SHANGFENGYI MACHINERY MANUFACTURING CO., LTD» (Китай) на умовах поставки FOB, CN, QINGDAO.
Митна вартість товару заявлена декларантом позивача за основним методом відповідно до ст. 58 Митного кодексу України.
Відповідно до статті 53 МКУ митницею були додатково витребувані від позивача наступні документи: якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Згідно з листом від 13.10.2020 року №831 позивачем надіслано наступні додаткові документи: прайс- лист від 08.05.2020 року б/н, комерційну пропозицію від 12.05.2020 року.
Заявлена митна вартість товару №1 на рівні 1,245 дол.США/кг; товару №2 - 1,247 дол.США/кг; товару №3 - 1,243 дол.США/кг; товару №4 - 1,476 дол.США/кг; товару №5 - 1,246 дол.США/кг; товару №6 - 1,445 дол.США/кг.
Товар №1 враховуючи країну виробництва та відправлення товару, опис та функціональне призначення (для грунтофрез), митне оформлення яких здійснено за контрактом з виробником на умовах поставки FOB за ціною угоди, митну вартість скориговано до рівня 1,44 дол.США/кг за ЕМД UA110150/2020/014940 від 10.09.2020р.
Товар №2 - враховуючи країну виробництва та відправлення товару, торгівельна марка Weima, опис та функціональне призначення (Ножі та різальні леза для машин, що використовуються у сільському господарстві: ножі грунтофрези), митне оформлення яких здійснено за контрактом з виробником на умовах поставки CFR Одеса, митну вартість скориговано до рівня 2,5133 дол.США/кг за МД UA807170/2020/035941 від 17.07.2020р.
Товар №3 враховуючи країну виробництва та відправлення товару, опису та функціонального призначення (Кронштейн), митне оформлення яких здійснено за посередницьким контрактом на умовах поставки СРТ за ціною угоди, митну вартість скориговано до рівня 4,0746 дол.США/кг за UA205050/2020/ 048584 від 10.10.2020р.
Товар №5 враховуючи країну виробництва та відправлення товару, опис та функціональне призначення (Корпус підшипника), митне оформлення яких здійснено за посередницьким контрактом на умовах поставки СРТ, митну вартість скориговано до рівня 2,29 дол/ кг за ЕМД № UA500150 /2020/207266 від 22.09.2020р.
Товар №6 - враховуючи країну виробництва та відправлення товару, опис товару (шестерня), митне оформлення яких здійснено за посередницьким контрактом на умовах поставки CFR, за резервним методом, митну вартість скориговано до рівня 230 дол.США/ кг за ЕМД № UA500020/2020/223651 від 20.08.2020р.
Скориставшись своїм правом, підприємство задекларувало зазначені товари, а митниця випустила товар у вільний обіг за ЕМД: № UA110150/2020/016997 від 15.10.2020р.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем були надані усі документи для необхідності обчислення митної вартості товару.
Відповідно до частини 1 статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду (частина 2 статті 54 Митного кодексу України).
Таким чином, аналіз вищенаведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою обставиною, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість випробовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитися у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Аналогічна правова позиція висловлена в постанові Верховного Суду від 20.02.2018р. в справі №809/1884/16.
Суд зазначає, що коригування митної вартості товару на підставі інформації наявної в базі даних про те, що товар, який задекларовано та ввезено в Україну за іншою вартістю, ніж встановлено позивачем, за відсутністю інших, визначених законом підстав, не може бути підставою для коригування митної вартості товару, ввезеного позивачем, оскільки з бази даних не вбачається умови договору, між ким він укладався, при цьому безліч обставин можуть впливати на ціну товару (його характеристика, виробник, умови і обсяги поставки, наявність знижок), адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономної волі і свободи договору.
Наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.
Таким чином, зазначені митницею у повідомленнях та рішенні про коригування митної вартості зауваження, розбіжності та невідповідність відомостей, які стали підставою для витребування митницею додаткових документів та прийняття рішення про коригування митної вартості, не можуть бути визнані об`єктивними, обґрунтованими та такими, що впливають на числові значення заявленої митної вартості.
Таким чином, суд вважає, що позивачем при здійсненні імпортування товару на митну територію України на підтвердження заявленої ним митної вартості товару було надано повний пакет документів, у відповідності до переліку, закріпленого частиною другою статті 53 Митного кодексу України.
Відповідно до ч. 1 ст.9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Частиною 2 ст. 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
При цьому, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень не надано доказів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, у зв`язку із чим суд дійшов висновку про обґрунтованість та доведеність позовних вимог позивача виходячи з вимог вищенаведеного чинного законодавства України та обставин, встановлених в ході розгляду справи.
Щодо стягнення на користь позивача витрат на правову допомогу, суд зазначає наступне.
У позовній заяві позивач зазначає про намір стягнути з Дніпровської митниці Держмитслужби витрати на професійну правничу допомогу в сумі приблизно 6000,00 грн.
Відповідно до ч. 1 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Пунктом 1 ч. 3 ст. 132 КАС України передбачено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, в тому числі, витрати на професійну правничу допомогу.
Порядок та умови визначення та розподілу витрат на професійну правничу допомогу регламентовані ст. 134 КАС України.
Згідно цієї статті КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
У разі недотримання зазначених вимог суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. При цьому, обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
В обґрунтування стягнення з відповідача витрат на правничу допомогу позивачем до позовної заяви не додано жодного з передбачених ст. 134 КАС України документів, а саме: докази здійснення відповідних витрат; детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги; відповідні докази щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості; відомості щодо часу, витраченого адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг) тощо.
У зв`язку з відсутністю вказаних документів та інформації, суд позбавлений можливості оцінити співмірність розміру витрат на оплату послуг адвоката у відповідності до ч. 5 ст. 134 КАС України.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд виходить із того, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до ч.5 ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмово провадження є дана складення повного судового рішення.
Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 250, 251, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару №UА110150/2020/000119/1 від 13.10.2020 року.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Серьогіна