Справа № 420/14648/20
Суддя: Аракелян М.М.
Дата ухвалення: 2021-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Аракелян М.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження справу за адміністративною позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (65080 м. Одеса, вул. Академіка Філатова, буд. 15-а, ) про визнання протиправним та скасування наказу про накладання дисциплінарного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

21 грудня 2020 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, у якому позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області №2526 від 29.10.2020 року про накладання на Начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями адміністративна справа №420/14648/20 21.12.2020 о 14:37:40 год. розподілена на суддю Аракелян М.М.

Ухвалою суду від 28.12.2020 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі, ухвалено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін згідно ч.5 ст.262 КАС України.

01.02.2021 року за вх.№4672/21 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

Ухвалою суду від 01.03.2021 року вирішено проводити розгляд справи №420/14648/20 за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 17.03.2021 року, яке за клопотанням сторін було відкладено на 05.04.2021 року.

У зв`язку із неявкою сторін підготовче засідання 05.04.2021 року відкладено на 20.04.2021 року.

Ухвалою суду від 20.04.2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 12.05.2021 року.

У судове засідання 12.05.2021р. з`явився представник позивача, який просив розглянути справу в письмовому провадженні у зв`язку із неявкою представника відповідача, який не з`явився у судове засідання.

Відповідач про судове засідання 12.05.2021р. повідомлений.

У судовому засіданні 12.05.2021 року на підставі ч.9 ст.205 КАСУ судом прийнято рішення про розгляд справи у порядку письмового провадження.

В обґрунтування позовних вимог вказано, що 17 листопада 2020 року в порядку, передбаченому ч. 2 ст. 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Позивача було ознайомлено з наказом ГУНП від 29.10.2020 № 2526, відповідно до якого до нього було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Із вказаним наказом позивач не погоджується та вважає покладені в основу його прийняття доводи та обставини необґрунтованими, оскільки:

по-перше, «систематичність» встановлених порушень не відповідає дійсним обставинам та такий висновок складений за аналізом лише 4 ДТП та порядку надання інформації щодо їх виникнення;

по-друге, «Вказівка» від 17.09.2019 № 24053/24/3/3-2019 «Про Порядок оперативного інформування ГСУ НП України про тяжкі, особливо тяжкі і резонансні кримінальні правопорушення та інші події», фактично вказівкою, дорученням тощо не являється, а є Листом, який носить інформаційно-рекомендаційний характер та відповідно до чинного законодавства, та зокрема тексту «Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України» затвердженого Наказом МВС №570 від 06.07.2017, не є обов`язковим до виконання;

по-третє, службове розслідування проведено з численними процедурними порушеннями, а саме у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії повинно бути зазначено прізвище, ім`я, по батькові особи стосовно якого воно проводиться; із Наказом ГУНП від 31.08.2020 № 2087 позивача під час службового розслідування ознайомлено не було; дисциплінарне стягнення у вигляді догани застосоване до позивача відповідно до проведеного службового розслідування на підставі листів ГСУ НПУ від 14.08.2020 № 25764/24/3/5-2020, від 28.08.2020 № 27131/24/3/5-2020 та від 04.09.2020 № 28001/24/3/5-2020, що є порушенням ч. 7 ст. 14 Дисциплінарного статуту НПУ, а саме: «якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування».

01.02.2021 року за вх.№4672/21 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, який фактично відтворює викладені у висновку службового розслідування доводи та обставини. Представник відповідача вказує, що підставою для прийняття спірного наказу та накладення дисциплінарного стягнення є систематичне невиконання вказівки 17.09.2019 № 24053/24/3/3-2019. З урахуванням детального опису обставин, щодо яких відповідачем сформовано висновок у дисциплінарному провадженні, Головне управління вважає спірний Наказ обґрунтованим та законним, а позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню.

Дослідивши наявні матеріали справи, письмові докази, які мають значення для вирішення спору, суд встановив наступні фактичні обставини.

Позивач ОСОБА_1 обіймає посаду начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області.

19.08.2020 року до СУ ГУНП в Одеській області надійшов лист Головного СУ НП України №25764/24/3/5-2020 від 14.08.2020 року про невиконання вказівки ГСУ (а.с.33) керівництвом Відділу щодо події ДТП, що сталася 08.08.2020р.

Наказом ГУНП в Одеській області № 2087 від 31.08.2020 призначено службове розслідування та склад дисциплінарної комісії щодо неналежного виконання своїх функціональних обов`язків керівництвом відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області (а.с.14) у зв`язку із надходженням листа від 14.08.2020р.

30.09.2020 року складено висновок службового розслідування за фактом неналежного виконання своїх функціональних обов`язків керівництвом відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області (а.с.16-27).

Зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що 18.09.2019 до канцелярії СУ ГУНП в Одеській області надійшла вказівка начальника Головного слідчого управління України ОСОБА_2 від 17.09.2019 № 24053/24/3/3-2019 щодо порядку оперативного інформування керівництва ГСУ про події у сфері транспорту та зразок спецповідомлення щодо надання ГСУ повної інформації про обставини пригоди. Керівництвом відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області, виконання вимог ГСУ забезпечено не було.

У вказаному висновку вказано на необхідність притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності. Начальнику відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області майору поліції ОСОБА_1 оголошено догану за порушення:

- п.п. 7, 8 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України,

- п.п. 1, 2 ч. 1 ст.18 З.У. «Про національну поліцію», що виразилось у неналежному виконанні функціональних обов`язків та систематичному порушенні вимог п.п. 1, 5, 6 вказівки ГСУ від 17.09.2019 № 24053/24/3/3-2019 «про Порядок оперативного інформування ГСУ НП України про тяжкі, особливо тяжкі і резонансні кримінальні правопорушення та інші події»,

- пп.3 п.3 розділу V Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України затвердженого Наказом МВС №570 від 06.07.2017,

- п.п. 4 п. 8 розділу ІІІ Інструкції з організації діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України затвердженої Наказом МВС №570 від 06.07.2017 року.

Наказом ГУНП від 29.10.2020 № 2526 до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани (а.с.12-13) за порушення п.п.7,8 ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту НП України, у зв`язку із неналежним виконанням службових обов`язків та систематичному порушенні вимог вказівки від 17.09.2019р.

Не погоджуючись із вказаним наказом позивач звернувся до Одеського окружного адміністративного суду із даним позовом.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.1, 3 Закону України «Про Національну поліцію» №580-VIII від 02.07.2015 року (далі Закон №580-VIII), Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

У своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з положеннями п.1, 2 ч.1 ст.18, ч.1, 2 ст.19 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть, в тому числі, дисциплінарну відповідальність.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до положень ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Згідно з положеннями ст.11, 12, 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана, тощо.

Відповідно до положень ст.14, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Як вбачається з матеріалів справи підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани стали наступні обставини.

18.09.2019 до канцелярії СУ ГУНП в Одеській області надійшла вказівка начальника Головного слідчого управління України Цуцкірідзе М.С. від 17.09.2019 № 24053/24/3/3-2019 щодо порядку оперативного інформування керівництва ГСУ про події у сфері транспорту та зразок спецповідомлення щодо надання ГСУ повної інформації про обставини пригоди.

В контексті виконання вимог вказаної вказівки під час службового розслідування встановлені наступні фактичні обставини:

дорожньо-траснпортна пригода (далі - ДТП), мала місце 08.08.2020 о 23.40 у Суворовському районі м. Одеса; керівництво відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області (далі ВРДТП СУ ГУНП в Одеській області) в особі начальника та його заступника 09.08.2020 з 07.30 до 07.45 не відповідали на дзвінки у телефонному режимі керівнику 5-ого відділу УОДР ГСУ, у зв`язку з чим не доповіли про обставини пригоди (лист щодо ініціювання проведення службового розслідування за цим фактом надійшов з ГСУ НПУ до СУ ГУНП в Одеській області 19.08.2020 за вих. № 27564/24/3/5-2020 від 14.08.2020);

ДТП, мала місце 23.08.2020 о 02.47 в с. Градениці Біляївського району Одеської області; спецповідомлення на електронну адресу було направлено лише 26.08.2020 о 17.54, але без додатків, іншим чином керівництво ГСУ проінформовано не було (лист щодо ініціювання проведення службового розслідування за цим фактом надійшов з ГСУ НПУ до СУ ГУНП в Одеській області 04.09.2020 за вих. № 27131/24/3/5-2020 від 28.08.2020);

ДТП, мала місце 02.09.2020 о 19.20 в с. Миколаївка Ширяївського району Одеської області; спецповідомлення на електронну адресу було направлено 03.09.2020 о 12.23 (лист щодо ініціювання проведення службового розслідування за цим фактом надійшов з ГСУ НПУ до СУ ГУНП в Одеській області 09.09.2020 за вих. № 28001/24/3/5-2020 від 04.09.2020);

ДТП, мала місце 02.09.2020 о 22.50 в м. Одесі; спецповідомлення на електронну адресу було направлено 03.09.2020 о 10.36, керівництво ВРДТП СУ ГУНП в Одеській області проінформовано ГСУ НП України 03.09.2020 о 07.50 (лист щодо ініціювання проведення службового розслідування за цим фактом надійшов з ГСУ НПУ до СУ ГУНП в Одеській області 09.09.2020 за вих. № 28001/24/3/5-2020 від 04.09.2020).

Відповідно до положень Функціональних обов`язків позивача (а.с.70-78) у позивача як начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області відсутній обов`язок доповідати про всі скоєнні ДТП у порядку, встановленому вказівкою від 17.09.2019 № 24053/24/3/3-2019 щодо порядку оперативного інформування керівництва ГСУ про події у сфері транспорту та зразок спецповідомлення щодо надання ГСУ повної інформації про обставини пригоди.

Зокрема, п.6 Розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський має право вимагати письмового оформлення обсягу посадових (функціональних) обов`язків за відповідною посадою та створення умов, необхідних для їх виконання.

Згідно ч.5 ст.62 Закону України «Про Національну поліцію» ніхто не має права покласти на поліцейського виконання обов`язків, не визначених законом.

Таким чином, невиконання чи неналежне невиконання вказівки, фактично оформленої листом, не може слугувати належною підставою для висновку про порушення поліцейським службової дисципліни.

Суд також звертає увагу на наступні фактичні обставини.

08.08.2020 приблизно о 23 годині 40 хвилин у м. Одесі автомобіль «BMW» виїхав за межі проїзної частини, де скоїв наїзд на дерево, внаслідок чого водій загинув, а пасажири ОСОБА_3 та ОСОБА_4 отримали травми різного ступеня тяжкості.

З даного приводу Позивачем, відповідно до п. 5 листа ГСУ від 17.09.2019 № 24053/24/3/3-2019 (забезпечення інформування про пригоди у сфері транспорту зі смертельними наслідками негайно, після отримання інформації) у телефонному режимі про вказаний факт доповідалось начальнику 5-го відділу УОДР ГСУ підполковнику поліції ОСОБА_5 . Крім того, о 2 годині 30 хвилин 09.08.2020 (вихідний день, неділя) безпосередньо з місця пригоди здійснювалася додаткова доповідь.

Відповідно до п. 6 вищезазначеного листа старшим слідчим ВРЗуСТ СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , залученим 08.08.2020 до виконання службових обов`язків (добове чергування), без порушення строку, складено спец-повідомлення встановленого зразку, яке разом із копією схеми ДТП та фотознімками відправлено на електрону адресу відділу з організації розслідування злочинів у сфері транспорту Головного слідчого управління Національної поліції України. Тобто вимоги, визначені у листі ГСУ було виконано в повному обсязі, керівництво ГСУ про обставини зазначеної пригоди оперативно та належним чином поінформовано.

23.08.2020 в с. Градениці, Біляївського району, Одеської області відбулася дорожньо-транспортна пригода, під час якої було тяжко травмовано ОСОБА_7 , який того ж дня, тобто 23.08.2020 від отриманих тілесних ушкоджень помер.

Начальником СВ Біляївського ВП ГУНП керівництво відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області оперативно проінформовано не було. Про вказаний факт стало відомо лише 26.08.2020.

Вказане, в свою чергу призвело до несвоєчасного інформування керівництва Головного слідчого управління Національної поліції України.

Про вказаний факт невідкладно повідомлено керівництво слідчого управління ГУНП, та ініційовано проведення службового розслідування.

За вказаним фактом, а саме за невиконання вказівки керівництва СУ ГУНП (лист № 4/ДТП-2150 від 19.09.2019 щодо негайного інформування керівництва відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП про дорожньо-транспортні пригоди під час яких тяжко травмувалася або загинула людина (люди), за наказом Біляївського ВП ГУНП від 04.09.2020 № 264 наразі проведено службове розслідування.

02.09.2020 приблизно о 12 годині 50 хвилин на Київському шосе, в Малиновському районі міста Одеси сталась ДТП, а саме: по вказаній проїзній частині, з боку вулиці Агротехнічна у напрямку вулиці Хуторська, рухався автомобіль «HYUNDAI HD78», номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_8 , який допустив наїзд на припаркований попереду, біля правої межі проїзної частини, автомобіль «VOLKSWAGEN CADDY», реєстраційний номер НОМЕР_3 , після чого правими колесами автомобіля виїхав на тротуар, де допустив наїзд на пішохода-жінку, особу якої не встановлено. В результаті ДТП пішохід-жінка від отриманих тілесних ушкоджень загинула на місці пригоди.

Так після проведення огляду місця події дорожньо-транспортної пригоди та складання відповідних процесуальних документів слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_9 було викликано на іншу ДТП.

Того ж дня, а саме, 02.09.2020 приблизно о 19 годині 20 хвилин на Центральній дорозі в селі Миколаївка, Ширяївського району, Одеської області сталась ДТП, а саме: по вказаній ґрунтовій дорозі, з боку вул. Жугана у бік вул. Степова, рухався автомобіль «ВАЗ-2121», реєстраційний номер НОМЕР_4 , під керуванням водія ОСОБА_10 , який, при виконанні повороту праворуч на Т-образному перехресті, не обрав безпечної швидкості руху, не впорався з керуванням і допустив перекидання транспортного засобу. В результаті ДТП пасажир зазначеного автомобіля ОСОБА_11 від отриманих тілесних ушкоджень помер в Ширяївській ЦРЛ.

02.09.2020 приблизно о 22 годині 58 хвилин водій ОСОБА_12 , керуючи автомобілем «Volkswagen Passat», реєстраційний номер НОМЕР_5 рухаючись по вул. Ак. Заболотного здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_13 , який перетинав проїзну частину з ліва направо по ходу руху у не встановленому місці. В результаті ДТП від отриманих травм пішохід ОСОБА_13 загинув на місці пригоди.

Про всі вищевказані пригоди, Позивачем невідкладно повідомлялося начальникові 5-го відділу УОДР ГСУ НПУ, та в подальшому надавалася уточнена інформація, що відповідачем не спростовано.

Разом із тим, викладені вище обставини хоча і відтворені у висновку службового розслідування, належна оцінка їм надана не була. Напроти, відповідач безпідставно вважає вчинення дій, направлених на інформування позивачем про такі події порушенням службової дисципліни.

У висновку службового розслідування також відсутні обґрунтовані доводи, що б свідчили про невиконання позивачем вимог щодо контролю дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень або у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжиття заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Суд погоджується із доводом позивача стосовного того, що відсутність у Наказі №2087 про призначення службового розслідування П.І.Б. особи, щодо якої призначається службове розслідування, є істотним порушенням вимог і.4 розділу ІІ Наказу МВС України від 07.11.2018р. №893, відсутність таких даних свідчить про невідповідність наказу вимогам ст.ст.14,19 Дисциплінарного Статуту НП України, адже метою службового розслідування є та має бути з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським (тобто конкретною особою) дисциплінарного проступку. Також така конкретизація в наказі є обов`язковою, оскільки службове розслідування призначає наказом керівник, який має повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Суд також констатує, що службове розслідування за Наказом №2087 призначено за одним фактом, описаним в листі ГСУ НП України від 14.08.2020р. (а.с.33), у якому в свою чергу йшлося виключно про подію ДТП, що сталася 08.08.2020р., та необхідність розслідування факту неналежного інформування про цю подію в порушення вимог Вказівки від 17.09.2019р. з боку керівництва Відділу. Інших даних наказ №2087 не містить.

Проте у Висновку службового розслідування від 30.09.20р., проведеного на підставі Наказу №2087, описані результати перевірки обставин, пов`язаних з 4 ДТП, а не тільки ДТП 08.08.20р., проаналізовані дії позивача з виконання Вказівки від 17.09.2019р., узагальнені отримані в ході розслідування дані та зроблено висновок про систематичність порушень службових обов`язків ОСОБА_1 .

З цього убачається, що відповідач вийшов за межі предмету службового розслідування, конкретизованого у п.1 Наказу №2087 як факт, про який йшлося у листі від 14.08.20р., узагальнив одержані дані для отримання підстав притягнути позивача до дисциплінарної відповідальності за систематичність порушення службових обов`язків, без призначення та проведення у встановленому законом порядку службових розслідувань за іншими фактами та подіями, крім згаданого у Наказі №2087 та листі від 14.08.2020р.

Згідно ст.ст.12, 13 Дисциплінарного Статуту НП України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. До курсантів (слухачів), які проходять навчання у вищих навчальних закладах із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, крім видів дисциплінарних стягнень, визначених цією статтею, застосовується дисциплінарне стягнення у виді призначення поза чергою в наряд - до п`яти нарядів. Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Відповідно до ст.19 Дисциплінарного Статуту НП України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського. Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості. У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення. У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо. У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни. У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє. У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням. Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь до поліцейських, які мають первинні спеціальні звання, та у виді звільнення з посади до поліцейських, які обіймають посади найнижчого рівня, не застосовується.

Викладене надає підстави суду вважати, що службове розслідування не відповідало вимогам об`єктивності, неупередженості та безсторонності.

Висновок про систематичність порушення позивачем службових обов`язків зроблений не у спосіб, встановлений законодавством, тому за сукупністю наведеного суд вважає, що підстави для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за систематичне невиконання службових обов`язків були відсутні.

Оцінюючи спірний акт індивідуальної дії у розрізі вимог ст.2 КАС України суд дійшов висновку про його невідповідність законодавству, непропорційність та небезсторонність, а тому наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області №2526 від 29.10.2020 року про накладання на Начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Одеській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

За приписами статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року №3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) установлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Рішенням Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» встановлено: «Ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами».

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно частин першої третьої статі 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов ОСОБА_1 таким, що підлягає задоволенню, а доводи відповідача відхиляє з вищенаведених мотивів.

Згідно ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Згідно ч.1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем при поданні позовної заяви сплачено судовий збір у сумі 840,80 грн. (а.с.8).

Суд дійшов висновку про стягнення з Головного управління Національної поліції в Одеській області () за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судових витрат зі сплати судового збору у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн., поклавши ці витрати на відповідача.

Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (65080 м. Одеса, вул. Академіка Філатова, буд. 15-а, ) про визнання протиправним та скасування наказу про накладання дисциплінарного стягнення - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області №2526 від 29.10.2020 року «Про порушення вимог вказівки ГСУ НП України працівниками слідчого управління ГУНП в Одеській області та притягнення винних до дисциплінарної відповідальності».

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Одеській області () за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та в строки, встановлені ст. 293,295 КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Суддя М.М. Аракелян