Справа № 274/3050/21
Суддя: Вдовиченко Т. М.
Дата ухвалення: 2021-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

справа № 274/3050/21
провадження № 2-а/0274/43/21
У Х В А Л А

14.05.2021 року суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Вдовиченко Т.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського СРПП Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області сержанта поліції Прокопенка Артура Володимировича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення,-

В с т а н о в и в :

ОСОБА_1 11.05.2021 звернулася до суду з вищезазначеним позовом, просить суд скасувати постанову про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 121, ч.2 ст. 126 КУпАП від 25.04.2021 року, винесену поліцейським СРПП Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області Прокопенко А.В., з тих підстав, що відповідачем не доведено вину ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованих їй правопорушень, та прийнятої з порушення м чинного законодавства.

Також просить поновити пропущений нею строк звернення до адміністративного суду з даним позовом, з тих підстав, що в період з 10.04.2021 по 07.05.2021 перебувала на лікарняному. Просить дані обставити визнати поважними для поновлення строку звернення до суду з даним позовом.

Частиною 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ст. 289 Кодексу України про адміністративні правопорушення, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, 25.04.2021 поліцейським СРПП Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області Прокопенко А.В. відносно ОСОБА_1 винесено постанову про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400,00 грн.

Позивач реалізує своє право на її оскарження, пред`явивши адміністративний позов про скасування вищезазначеної постанови. Однак позивачем пропущено, встановлений законом строк для її оскарження.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Що стосується підстав, на які посилається позивач в якості обґрунтування причин пропуску строку оскарження постанови, а саме, що в період з 10.04.2021 по 07.05.2021 вона перебувала на лікарняному, то до цих тверджень суд відноситься критично, оскільки позивачем на підтвердження зазначеної обставини не долучено підтверджуючих документів (зокрема копію листка непрацездатності). Натомість додано довідку про тимчасову непрацездатність учня від 07.05.2021, видану на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що остання не відвідувала занять в зв`язку із захворюванням в період з 03.04.2021 по 07.05.2021. Які обставини підтверджує зазначений документ позивачем не зазначено.

Тому підстави, вказані позивачем в заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду визнані судом необґрунтованими та неповажними.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд також зауважує, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

В зв`язку з чим, позивачу необхідно вказати інші поважні причини (в разі їх наявності), що зумовили пропуск строку звернення до суду, з наданням підтверджуючих доказів.

При вирішенні питання про відкриття провадження в справі з`ясовано, що заява не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові-для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Частинами 1, 2 ст. 222 КУпАП визначено, що органи Національної поліції розглядають справи зокрема, про порушення правил дорожнього руху, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту (частини перша, друга, третя і п`ята статті 122 КУпАП). Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень. Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 288 КУпАП, постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі може бути оскаржено у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом. Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч. 1 ст. 122 КУпАП, інспектори патрульної поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені Національної поліції. Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, ч. 1ст. 122 КУпАП. Така правова позиція закріплена в постанові Верховного Суду від 26.12.2019 року у справі № 724/716/16-а.

З огляду на викладене, судом роз`яснюється право позивача визначитись з належним відповідачем та вказати передбачені п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України відомості відносно нього.

В порушення вимог ст. 160 КАС України в позовній заяві відсутній виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджуються вказані обставини щодо самої події, на підставі якої винесено оскаржувану постанову.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови, позивача притягнуто до адміністративної відповідальності, зокрема, за порушення положень ч. 2 ст. 126 КУпАП, а саме керування транспортним засобом особою, яка не має права керування таким транспортним засобом. Оскільки позивачем заперечується даний факт, на підтвердження зазначених заперечень суд пропонує надати підтверджуючі докази (копію водійського посвідчення, документи на право керування автомобілем, тощо).

Відповідно до ч. 4 ст.161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Суд звертає увагу, що безумовною вимогою до усіх документів є їх чіткість та читабельність.

З копії постанови про накладення адміністративного стягнення, доданої до позову, не можливо встановити її зміст, оскільки документ є зовсім нечитабельним, що унеможливлює прийняття такого документу як доказ у справі. Позивачу необхідно долучити належний документ.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Згідно вимог ст. 161 КАС України до позовної заяви подається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про судовий збір", судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

У справах щодо оскарження постанов про адміністративні правопорушення у розумінні положень ст. 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 закон № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Постановою Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 року встановлено, що в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень ст.ст. 287, 288 КУпАП, як в інших справах, які розглядаються судом у порядку адміністративного позовного провадження, слід застосувати ст.ст.2-5 Закону України "Про судовий збір", які пільг за подання позовної заяви цих правовідносиних не передбачають. З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення, він складає за подання такої позовної заяви 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2021 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2270,00 грн.

Позивачу необхідно здійснити оплату судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір», тобто 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 454,00 грн. (0,2 х 2270 грн.= 454,00 грн.) за реквізитами: Отримувач коштів ГУК у Жит.обл/ТГ м.Бердичів/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485, Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0006825, Код класифікації доходів бюджету 22030101, та надати суду оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вищевикладене є недоліками позовної заяви, які мають бути усунуті позивачем.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160 і 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 294 КАС України, суддя,-

У х в а л и в :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського СРПП Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області сержанта поліції Прокопенка Артура Володимировича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення.

Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя Т.М.Вдовиченко