Справа № 240/22205/20
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2021-05-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про відмову у відстроченні чи розстроченні виконання рішення суду,

зміні чи встановленні способу і порядку виконання судового рішення)

14 травня 2021 року м. Житомир справа № 240/22205/20

категорія 111020300

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Попової О. Г., розглянувши в порядку письмового провадження заяву про відстрочення виконання рішення суду в адміністративній справі за позовом Головного управління ДПС у Житомирській області до Державної установи "Житомирська виправна колонія (№4)" про стягнення податкової заборгованості,

встановив:

У провадженні суду перебувала справа за позовом Головного управління ДПС у Житомирській області до Державної установи "Житомирська виправна колонія (№4)" про стягнення податкової заборгованості,

27.04.2021 на адресу суду від Державної установи "Житомирська виправна колонія (№4)" надійшла заява про відстрочення виконання рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 16.03.2021 у справі № 240/22205/20 за позовом Головного управління ДПС у Житомирській області до державної установи «Житомирська виправна колонія (№4)» про стягнення коштів з податкової заборгованості в сумі 669993 грн. Просить відстрочити виконання рішення житомирського окружного адміністративного суду від 16.03.2021 у справі № 240/22205/20 терміном на 1 (один) рік.

Заява також мотивована тим, що установа немає можливості своєчасно сплатити наведений борг, оскільки є бюджетною неприбутковою установою та фінансується за рахунок коштів Державного бюджету України. Фінансовий стан, який склався на даний час в державній установі «Житомирська виправна колонія (№4)» не дає можливості сплачувати таких податків в повному обсязі одразу, так як на рахунках в установи відсутні кошти, які були б передбачені для погашення такої заборгованості у повному розмірі. Також просимо звернути увагу на той факт, що на даний час в державної установи «Житомирська виправна колонія (№4)» існує заборгованість по сплаті ЄСВ у сумі 705 тис. грн. Відтак, з підстав наведених у заяві, просить суд відстрочити виконання рішення суду про стягнення боргу на 1 рік.

Розгляд заяви призначено у відкритому судовому засіданні на 07.05.2021 о 10:40.

07.05.2021 судове засідання відкладено у зв"язку з неявкою сторін та заявленим клопотанням заявника про відкладення розгляду заяви. Наступне судове засідання призначено на 14.05.2021 о 11:30.

14.05.2021 від ГУ ДПС в Житомирській області на електронну адресу суду надіслано клопотання, в якій представник заперечує щодо задоволення заяви. Від представника Державної установи "Житомирська виправна колонія (№4)" до суду подано заяву про розгляд заяви в порядку письмового провадження.

Відповідно до частини другої статті 378 КАС України, заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про наявність підстав для розгляду заяви в письмовому провадженні.

Оскільки розгляд заяви здійснюється за відсутності учасників справи, відповідно до ч.4 ст.229 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши заяву про відстрочення виконання судового рішення, дослідивши необхідні для розгляду заяви матеріали адміністративної справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні такої, виходячи з наступного.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 16.03.2021 позов Головного управління ДПС у Житомирській області задоволено, стягнуто з рахунків Державної установи "Житомирська виправна колонія (№4)" відкритих у банківських установах, які її обслуговують, податковий борг в сумі 669993 (шістсот шістдесят дев"ять тисяч дев"ятсот дев"яносто три) грн. 00 коп.

На підтвердження обставин, що ускладнюють виконання судового рішення, Державною установою "Житомирська виправна колонія (№4)" надано для суду: копію баланс установи станом на 01.01.2021 (форма № 1-дс), звіт про фінансові результати (форма № 2-дс) станом на 01.01.2021, та довідку про залишок коштів на рахунках станом на 01.01.2021 року.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд звертає увагу та таке.

Згідно з статтею 129-1 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання.

Право особи на виконання судового рішення є складовою права на доступ до суду, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також статтею 6 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності за її межами.

У цьому контексті важливо також зазначити, що відповідно до статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Водночас, за наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання судового рішення або роблять його неможливим, сторона справи може звернутися до адміністративного суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення.

Фактично, відстрочення виконання рішення є однією з процесуальних гарантій виконання рішення.

Стаття 378 КАС України передбачає загальну процедуру відстрочення і розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення.

Зокрема, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду (ч.1).

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (ч.3).

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (ч.4).

Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови (ч.5).

Із аналізу вказаної норми вбачається, що підставою для відстрочення виконання рішення є звернення особи із заявою до суду про відстрочення з обумовленням причин неможливості виконати судове рішення у встановлений законом строк, тобто за доведеністю обставин, що ускладнюють його виконання, або роблять його неможливим (відсутність коштів або присудженого майна в натурі та інше).

Питання розстрочення або відстрочення постанови суду знаходяться в площинні процесуального права.

Разом із тим підстави, а саме наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), залежать від предмету спору, у межах спірних правовідносин від правової природи податкового боргу.

Пунктом 5.2 ст.5 ПК України, яка встановлює співвідношення податкового законодавства з іншими законодавчими актами, передбачено пріоритет понять, правил, термінів та положень цього Кодексу, для регулювання відносин оподаткування.

Таким чином, норми ст.100 ПК України, які регулюють правила розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків, є спеціальними нормами щодо доказів як підстав для відстрочення податкового боргу (п.100.5 ПК України) та порядку погашення податкового боргу (п.100.7 ПК України).

На підставі п.п.100.4 і 100.5 ст.100 ПК України постановою КМУ № 1235 від 27.12.2010, затверджений Перелік обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин.

Зазначені норми врегульовують загальні підстави відстрочення грошового зобов`язання чи податкового боргу.

Отже, у розглядуваному випадку підстави відстрочення боргового зобов`язання судом, передбачені ст. 378 КАС України, не є вичерпними та мають застосовуватися в сукупності з нормами матеріального права.

Водночас, норма ст. 378 КАС України не обмежує право суду певними обставинами, при наявності яких суд може відстрочити виконання прийнятого рішення, проте визначальним фактором при наданні відстрочки є винятковість цих випадків та їх об`єктивний вплив на виконання судового рішення.

Підставою для відстрочки можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання судового рішення або роблять його неможливим у строк або встановленим судом способом.

В частині правової оцінки наданих заявником доказів, суд повинен дослідити питання про те, чи достатньо наведених заявником обставин для прийняття рішення про відстрочення виконання судового рішення, яким стягнуто податковий борг.

З огляду на викладене, оцінюючи в сукупності наведені Державної установи "Житомирська виправна колонія (№4)" доводи на обґрунтування заяви про відстрочення виконання судового рішення, суд вважає, що заявником не доведено винятковості зазначених випадків та не підтверджено їх об`єктивний вплив на виконання судового рішення. Надані відповідачем докази до заяви не можуть бути самостійними і достатніми підставами для відстрочення виконання судового рішення.

Серед іншого, суд зазначає, що заявником не доведено того факту, що відстрочення судом сплати податкового боргу сприятиме сплаті наявного податкового боргу після закінчення терміну відстрочення, а також яких заходів вживало підприємство для сплати саме цього боргу.

Окрім цього, відповідачем залишено поза увагою, що відстрочення виконання судового рішення строком на 1 рік, призведе до перевищення одного року з дня ухвалення рішення - 16.03.2021. В той же час, ч. 5 ст. 378 КАС України визначено, що відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини справи та враховуючи вищенаведені норми законодавства, суд приходить до висновку, що подана заява про відстрочення виконання судового рішення є безпідставною та необґрунтованою, а тому задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 243, 248, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ухвалив:

Відмовити у задоволенні заяви Державної установи "Житомирська виправна колонія (№4)" про відстрочення виконання рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 16.04.21 в адміністративній справі № 240/22205/20 за позовом Головного управління ДПС у Житомирській області до Державної установа "Житомирська виправна колонія (№4)" про стягнення податкової заборгованості.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали виготовлено 14.05.2021

Суддя О.Г. Попова