Справа № 120/4402/21-а
Суддя: Свентух Віталій Михайлович
Дата ухвалення: 2021-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

11 травня 2021 р. Справа № 120/4402/21-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Свентух Віталій Михайлович, розглянувши матеріали позовної заяви військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,-

в с т а н о в и в :

до Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування шкоди.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

За змістом частин першої, другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Частиною п`ятою статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Зі змісту позовної заяви та матеріалів справи слідує, що наказом командира військової частини НОМЕР_1 №376 від 22.11.2019 року призначено службове розслідування з метою виявлення причин та обставин, що призвели до нестачі майна по бронетанковій службі у військовій частині НОМЕР_2 .

За результатами проведеного службового розслідування, командиром військової частини НОМЕР_2 , видано наказ № 403 від 12.12.2019 року "Про результати проведення службового розслідування".

Із наведеного наказу вбачається, що майор ОСОБА_1 та майор ОСОБА_2 , не здійснювали належний контроль за наявністю військового майна по бронетанковій службі військової службі військової частини НОМЕР_2 , тим самим забезпечили такий порядок зберігання, який унеможливлював би викрадення (втрату) або нестачі військового майна по бронетанковій службі.

Вказані дії знаходяться у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку із викраденням, втратою або нестачею військового майна по бронетанковій службі, тим самим внаслідок недбалого ставлення військовослужбовців до військової служби державі в особі військові частини НОМЕР_2 заподіяно істотну шкоду матеріального характеру у вигляді нестачі: двигуна УТД-20 №И10КТ2805, двигуна №Є08КТ2484, ЗІП до БМП-І на суму 58325,86 гривень.

Враховуючи, що про заподіяння ОСОБА_1 та ОСОБА_2 державі збитків у розмірі 58325,86 грн. позивачу стало відомо за результатом службового розслідування, про що констатовано в наказі № 403 від 12.12.2019 року "Про результати проведення службового розслідування", строк звернення, визначений частиною 5 статті 122 КАС України, сплив 12.01.2020 року. Разом з тим, з позовною заявою позивач звернувся до суду лише 28.04.2021 року, тобто з пропуском строку звернення до суду.

Частиною 6 статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

На виконання вимог частини 6 статті 161 КАС України, до позовної заяви додано клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду, позивач зазначив, що особовий склад військової частини НОМЕР_1 протягом 2019-2021 років був залучений до складу сил та засобів оперативно-тактичного угрупування " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", які залучаються та беруть безпосередню участь в операції об`єднаних сил.

Також вказав, що у зв`язку із недостатнім фінансуванням притензійно-правової роботи кошти для сплати судового збору для подання позовної заяви надійшли із затримкою.

На переконання позивача, зазначені вище обставини унеможливлювали своєчасне подання документів до суду у терміни, визначені КАС України, у зв`язку із чим, просили поновити строк звернення до суду.

Вирішуючи питання про наявність поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом, суд враховує, що поважними визнаються лише такі причини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, тобто, які об`єктивно та істотно перешкоджали б зверненню до суду та не залежали від волевиявлення особи.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Отже, характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку звернення до суду.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Крім того, пунктом другим частини третьої статті 2 КАС України визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, зміст якого розкриває стаття 8 цього Кодексу, й визначає, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Такі положення наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у статті 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Отже, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Законодавче обмеження строку звернення до суду, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, по заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо звернення до суду у строк встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку оскарження з поважних причин.

Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку на звернення до суду здійснюється судом у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на апеляційне оскарження судового рішення.

Суд зауважує, що сплата судових витрат не є перешкодою в доступі до правосуддя, оскільки право на звернення до суду кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.

При цьому, суд звертає увагу на те, що відсутність належного фінансування, довготривала процедура погодження та сплати судового збору не може бути визнана поважною причиною пропуску строку звернення до суду та не є такою, що пов`язана з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи, та як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 24 грудня 2020 року справа № 815/757/16, від 23 грудня 2020 року справа № 420/4458/19.

Також, суд акцентує увагу, що позивачем не надано доказів того, що кошторисом на утримання військової частини НОМЕР_1 , видатки для сплати судового збору були відсутні. При цьому, доказів того, що відповідачем надсилались до відповідного органу потреби на виділення додаткових коштів для звернення до суду з даним адміністративним позовом відсутні.

Доказів застосування такого процесуального механізму, як відстрочення сплати судового збору суду також не надано.

Посилання відповідача на те, що особовий склад військової частини НОМЕР_1 протягом 2019 - 2021 років був залучений до складу сил та засобів оперативно-тактичного угрупування "Північ", які залучались та брали безпосередню участь в операції об`єднаних сил і перебували в районах проведення операцій на території Донецької та Луганської області, суд не може визнати належним обґрунтуванням поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Так, позивачем не наведено жодних обґрунтувань та не долучено допустимих доказів щодо наявності непереборних перешкод для вчасного звернення до суду, у зв`язку із залученням і участю в операції об`єднаних сил та перебування в районах проведення операцій на території Донецької та Луганської області.

Крім того, відповідач є юридичною особою, суб`єктом владних повноважень в штаті якого перебуває окрім військовослужбовців які перебували у відрядженні, інші особи, що можуть здійснювати представництво в суді.

Враховуючи вищевикладене, наведені військовою частиною підстави для поновлення строку звернення до суду суд вважає неповажними.

Згідно з частиною 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами процесуальних дій, та підтверджені належними доказами.

З огляду на викладене, вважаю, що підстави вказані позивачем в заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду є неповажними, а тому позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для подачі заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, за наявності інших підстав для його поновлення.

За правилами визначеними частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 122, 123, 160, 161, 169, 171, 172 КАС України, -

у х в а л и в :

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду.

Позовну заяву військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування шкоди залишити без руху.

Позивачу у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали направити особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.
Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Свентух Віталій Михайлович