Справа № 140/11963/20
Суддя: Пліш Михайло Антонович
Дата ухвалення: 2021-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2021 рокуЛьвівСправа № 140/11963/20 пров. № А/857/4614/21

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Пліша М.А.,

суддів Гінди О.М., Ніколіна В.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року (головуючий суддя Димарчук Т.М., м. Луцьк) за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Волинській області про визнання незаконними та скасування наказів,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся в суд першої інстанції з позовом до Головного управління Національної поліції у Волинській області (далі - ГУНП у Волинській області) про визнання незаконним та скасування наказу ГУНП у Волинській області від 13.07.2020 №1326/в «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП у Волинській області» в частині, яким ОСОБА_1 , начальника сектору превенції Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП у Волинській області звільнено зі служби в поліції, визнання незаконним та скасування наказу ГУНП у Волинській області від 14.07.2020 №210 о/с «По особовому складу» про звільнення капітана поліції ОСОБА_1 , начальника сектору превенції Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП у Волинській області зі служби з 14.07.2020 на підставі п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язання поновити ОСОБА_1 на посаді начальника сектору превенції Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП у Волинській області з 14.07.2020 та стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 24 листопада 2020 року відмовлено у задоволенні позову.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку, вважає, що таке прийняте з неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, невідповідністю висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції обставинам справи, неправильним застосування норм матеріального права, порушенням норм процесуального права та просив його скасувати і ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити повністю.

В апеляційній скарзі зазначає, що пунктами 1 та 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ № 580-VІІІ передбачено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частинами 1 та 2 ст. 19 ЗУ № 580-VІІІ визначено, що: 1) у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону; 2) підстави та порядок притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом;

Абзацом 3 ч. 3 ст. 20 ЗУ № 580-VІІІ встановлено, що поліцейський, який виконує функції в цивільному одязі, зобов`язаний мати при собі нагрудний знак, передбачений цією частиною, крім випадків, коли наявність нагрудного знака перешкоджає проведенню негласної слідчої (розшукової) дії.

Вимогами п. 6 ч. 1 ст. 77 ЗУ № 580-УІН передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Умовами ч.ч. 1 та 2, п. 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Закону України «Про дисциплінарний статут Національну поліції України» від 15.03.2018 № 2337-УІІІ визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створені необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.

Вимоги ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний:

1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського;

2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій;

3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського;

4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень;

5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечувати прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності;

6) забезпечувати сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними;

7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньо керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень;

8) у разі виявлення порушення підлеглими службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Частиною 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушені ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчинені дій, що підривають авторитет поліції.

Частинами 1, 2 та 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідальність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення зі служби в поліції.

У відповідності з вимогами ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заява, скарга та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. По відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк.

Порядок проведення службового розслідування у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Умовами ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що проведення службового розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Згідно з умовами ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливостей надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій, у тому числі, користуватися правничою допомогою.

Умовами ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що порядок застосування дисциплінарних стягнень здійснюється із зазначенням у висновку за результатами службового розслідування усіх обставин, передбачених цією статтею, у тому числі, що пом`якшують та обтяжують відповідальність поліцейського.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбачених статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Частиною 1 ст. 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення протягом місяця з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.

Крім того зазначає, що суд першої інстанції у своєму рішенні загально посилаючись на вимоги ст.ст. 1, 2, 12, 17, 18, 19 ЗУ «Про Національну поліцію» № 580, ст.ст. 1, 11, 12, 13, 14, 16, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ст.ст. 2, 72, 77, 79, 92, 242-246, 250, 262 КАС України помилково прийшов до висновку, як на спростування позовних вимог, про те, що: факт начебто безпідставної відсутності його, ОСОБА_1 , на службі в період з 09.30 години до 13.30 години 04.07.2020 під час виконання працівниками Любешівського відділення поліції заходів із протидії поширенню корона вірусної інфекції COVID-19 на території автостанції смт. Любешів та КП «Любешівський ринок» був засвідчений комісією в складі: старшого оперуповноваженого ВУ ДВБ НПУ поліції Макарчука С.С., старшого інспектора з ОД ВІОС УКЗ ГУ НП у Волинській області майора поліції ОСОБА_2 , інспектора ВІОС УКЗ ГУ НП у Волинській області капітана поліції ОСОБА_3 , начальника Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУ НП у Волинській області майора поліції ОСОБА_4 , старшого інспектора СКЗ Камінь-Каширського ВП ГУ НП у Волинській області майора поліції ОСОБА_5 , про що складено акт невиходу на роботу від 04.07.2020 № 3853/53/01-2020, рапортом старшого інспектора СКЗ Камінь-Каширського відділу поліції ГУ НП у Волинській області майор поліції Дейна С.Л. від 04.07.2020 у якому він повідомив, що ним 04.07.2020 о 13.30 годині було здійснено телефонний дзвінок на приймальне відділення Любешівської ЦРЛ, де йому повідомили, що ОСОБА_1 до медичного закладу за допомогою не звертався, рапортом старшого інспектора з ОД ВІОС УКЗ ГУ НП у Волинській області майора поліції Петрука О.М. від 04.07.2020 про те, що факт перебування ОСОБА_1 по місцю проживання за адресою: АДРЕСА_1 не був підтверджений в ході перевірки, яка була здійснена працівниками мобільної групи близько 14.00 години 04.07.2020, міркуваннями відповідача, повідомленням директора КНП «Любешівська ЦРЛ» ОСОБА_6 , висновком суду про те, що виписка постановлення ЛКК № 200 від 06.07.2020, що видана лікарською консультативною комісією КНП «Любешівська ЦРЛ» належним чином не оформлена та видана неповноважним медичним закладом, оскільки це спростовується на його думку:

1) його поясненнями від 07.07.2020 де він вказав, що 04.07.2020 близько 07.00 години без однострою, спецзасобів та вогнепальної зброї, разом з іншими працівниками відділу поліції прибув на КП «Любешівський ринок», де спільно з ОСОБА_7 здійснював обхід території. В подальшому, в ході несення служби, у нього погіршилось самопочуття, запаморочилась голова, з`явилось почуття нудоти, під час чого випав та пошкодився мобільний телефон. У зв`язку із погіршення стану він, направився до КНП «Любешівська ЦРЛ», де після огляду лікарем йому було встановлено діагноз сонячний (тепловий) удар. Відмовившись від госпіталізації, він пішов додому по місцю проживання, куди близько 17.30 години прибула ОСОБА_8 , яка повідомила його що відносно нього на службі склали відповідний документ про прогул. Перевіривши свій телефон він виявив, що сім-картки після падіння телефону відійшли, після усунення неполадки та перезавантаження засобу зв`язку, йому почали приходити відповідні повідомлення;

2) рапортом та поясненнями ОСОБА_8 у якому вона вказала, що близько 17.30 години виявила ОСОБА_1 за місцем проживання, останній повідомив, що погано почувається, у зв`язку з чим звертався в лікарню, однак нікому про це не повідомив, оскільки його телефон не працював;

3) долученою ним до матеріалів службового розслідування випискою постановлення ЛКК № 200 від 06.07.2020, що видана лікарською консультативною комісією КНП «Любешівська ЦРЛ», відповідно якої комісія підтверджує факт його звернення 04.07.2020 до чергового лікаря і встановлення діагнозу сонячний (тепловий) удар;

4) фактом його звернення за медичною допомогою до чергового лікаря, чого не заперечує і сам відповідач;

5) його позовними вимогами, у яких вказані свідки погіршення його здоров`я 04.07.2020, прізвище лікаря, яка його оглядала, медична документація (медична картка амбулаторного хворого № 3790) куди нею була внесені відповідна інформація;

6) його клопотанням допитати у якості свідків 7-м чоловік, у тому числі лікаря, яка його оглядала;

7) фактом відсутності у матеріалах справи належних доказів спростування факту його непрацездатності 04.07.2020, діагнозу і запису лікаря щодо його лікування;

8) фактом наявності у матеріалах справи лише начебто доказів зацікавлених підлеглих відповідача, які у принципі об`єктивними бути не можуть;

9) вимогами ст. 72 КАС України де визначено, яким засобами встановлюються докази.

Але, такий доказ як висновок службового розслідування чинним законодавством не передбачений. Це лише думка, яка носить рекомендаційний характер.

10) вимогами частини 2 ст. 77 КАС України де встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача;

11) вимогами ст. 92 КАС України де визначено, що виклик свідків здійснюється за заявою учасника справи.

12) фактом порушенням його права на подання доказів і захист (ст.ст. 9, 44, 72, 79, 91 КАС України).

Також зазначає, що належні, допустимі, достовірні, достатні докази протилежного у матеріалах справи взагалі відсутні. Відповідач їх не надав.

У матеріалах справи є ксерокопії документів, які належним чином не засвідченні, а тому вони, лише з цих підстав, доказами по справі бути не можуть.

Своєї вини у накладенні на нього вказаних дисциплінарних стягнень не визнає, немає в матеріалах справи також і інших належних доказів його вини.

Судом першої інстанції, як на підтвердження або спростовання позовних вимог, викладеного у додатках до відзиву на позовну заяву не допитаний жоден свідок, а тому це ніяким чином доказами по справі бути не може.

Таким чином, вважає, що у порушення вимог ст.ст. 2, 77 КАС України, відповідачем взагалі жодного належного, допустимого, достовірного, достатнього доказу на спростування позовних вимог ні позивачу, ні суду не надано. Не добуто таких доказів і судом.

Згідно п. 3 ч.1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Згідно ч.1 та ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Заслухавши суддю доповідача, вивчивши матеріали справи, та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних міркувань.

Судом першої інстанції встановлено, що Наказом ГУНП у Волинській області від 07.11.2015 №1 о/с «По особовому складу» старший лейтенант поліції ОСОБА_1 призначений на посаду начальника сектору Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП у Волинській області, як такий, що прибув з Міністерства внутрішніх справ з 07.11.2015.

Наказом ГУНП у Волинській області від 02.07.2016 №190 о/с «По особовому складу» у зв`язку з реорганізацією старший лейтенант поліції ОСОБА_1 призначений на посаду начальника сектору превенції патрульної поліції Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП у Волинській області.

В період з 17 по 19 червня 2020 року на виконання наказу ГУНП у Волинській області від 17.06.2020 №769 працівниками ГУНП у Волинській області здійснено цільову перевірку службової діяльності підрозділів Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП у Волинській області та виявлено ряд недоліків в службовій діяльності, які відображені у доповідній записці начальника УПД ГУНП у Волинській області полковника поліції Солоненка В.В. від 22.06.2020 №3101/01/25-5-2020.

Відповідно до наказу ГУНП у Волинській області «Про організацію проведення службового розслідування» від 23.06.2020 №815 створено дисциплінарну комісію з числа працівників ГУНП, яким наказано провести цільову перевірку за фактами, викладеними у вище зазначеній доповідній записці.

За результатами службового розслідування, наказом ГУНП у Волинській області №1302/в від 10.07.2020 «Про притягнення до відповідальності працівників поліції та вжиття заходів впливу Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП у Волинській області» начальника сектору превенції патрульної поліції Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП у Волинській області ОСОБА_1 попереджено про неповну службову відповідність (а.с. 23-27).

04.07.2020 мобільною групою відділу інспекції по особовому складу управління кадрового забезпечення ГУНП у Волинській області спільно з працівниками Волинського управління ДВБ НПУ, на виконання доручення Голови Національної поліції України від 03.04.2017 №3384/01/12-2017, наказу ГУНП у Волинській області від 24.01.2020 №119 «Про організацію діяльності постійно діючих мобільних груп з контролю за станом дотримання поліцейськими ГУНП у Волинській області службової дисципліни та законності, запобігання надзвичайних подій за їх участю» та наказу ГУНП у Волинській області від 30.01.2019 №95 «Про організацію діяльності постійно діючих мобільних груп з контролю за станом дотримання заходів безпеки дорожнього руху на службовому автотранспорті», проведено раптову перевірку окремих напрямків службової діяльності Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП у Волинській області.

В ході перевірки були виявлені порушення службової дисципліни, які викладені в доповідній записці т.в.о. начальника УКЗ ГУНП у Волинській області майора поліції ОСОБА_9 від 06.07.2020 № 1986/01/12/6-2020.

Наказом ГУНП у Волинській області від 07.07.2020 №884 по факту можливих порушень службової дисципліни та законодавства працівниками Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП призначено службове розслідування (а.с. 8).

На момент проведення службового розслідування ОСОБА_1 мав діюче дисциплінарне стягнення - неповна службова відповідність, оголошене наказом ГУНП у Волинській області №1302/в від 10.07.2020, що підтверджується послужним списком (а.с. 62 зворот).

Службовим розслідуванням встановлено, що 04.07.2020 начальник сектору превенції капітан поліції ОСОБА_1 , інспектор з контролю за обігом зброї у сфері дозвільної системи сектору превенції старший лейтенант поліції ОСОБА_10 та дільничний офіцер поліції сектору превенції рядовий поліції ОСОБА_11 вважались такими, що перебувають на службі (стройова записка Любешівського ВП від 04.07.2020) та цього ж дня в період з 07.00 до 13.30, зобов`язані були спільно з дільничним офіцером поліції сектору превенції старшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 та помічником чергового сектору реагування патрульної поліції № 3 рядовим поліції ОСОБА_12 перебувати в однострої на території автостанції смт. Любешів та КП «Любешівський ринок», де під керівництвом заступника начальника Любешівського ВП Камінь-Каширського ВП майора поліції ОСОБА_8 виконувати обов`язки щодо проведення заходів із протидії та поширенню коронавірусної інфекції COVID-19 (графік відпрацювання території автостанції смт. Любешів та КП «Любешівський ринок», щодо проведення необхідних заходів із протидії та поширенню коронавірусної інфекції COVID-19, затверджений начальником Любешівського ВП ОСОБА_4 03.07.2020).

Також установлено, що з метою виконання вимог розпорядження Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 № 338-р «Про переведення єдиної державної системи цивільного захисту у режим надзвичайної ситуації», постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2» (зі змінами) та на виконання вимог наказу Національної поліції України від 19.06.2020 № 479, на момент перевірки, згідно з наказом ГУНП від 19.06.2020 №800 «Про продовження строків посиленого варіанту службової діяльності та надзвичайного (позапланового) режиму діяльності ситуаційного центру ГУНП у Волинській області», станом на 04.07.2020 особовий склад ГУНП, структурних та територіальних підрозділів працював за посиленим варіантом службової діяльності.

ОСОБА_1 , який з іншими працівниками поліції прибув до КП «Любешівський ринок» близько 07.20 розпочав обстеження території.

Раптовою перевіркою працівниками мобільної групи фактичної наявності вказаних працівників по місцю несення служби о 09.30, було виявлено, що ОСОБА_11 , ОСОБА_10 та ОСОБА_1 відсутні.

Після цього, працівники мобільної групи повернулись до розташування підрозділу поліції, де за командою начальника Любешівського ВП Камінь-Каширського ВП ГУНП у Волинській області майора поліції ОСОБА_4 черговою службою о 10:06 було оголошено навчальний сигнал «Збір особового складу» вказаного територіального органу поліції.

ОСОБА_10 прибув до Любешівського ВП о 10:40 в цивільному одязі. Будучи опитаним, останній визнав, що порушив службову дисципліну.

ОСОБА_1 в період з 10:06 до 13:30 (час оголошення навчального сигналу «Збір особового складу») до відділення поліції не прибув, на неодноразові телефонні дзвінки чергової служби та керівництва Любешівського ВП не відповідав, місце його перебування було невідомо.

Факт безпідставної відсутності ОСОБА_1 на службі в період з 09.30 год. до 13.30 год. 04.07.2020 під час виконання працівниками Любешівського відділення поліції заходів із протидії поширенню коронавірусної інфекції COVID-19 на території автостанції смт. Любешів та КП «Любешівський ринок» був засвідчений комісією в складі: старшого оперуповноваженого ВУ ДВБ НПУ поліції Макарчука С.С., старшого інспектора з ОД ВІОС УКЗ ГУНП у Волинській області майора поліції ОСОБА_2 , інспектора ВІОС УКЗ ГУНП у Волинській області капітана поліції Андрієвича Є.А, начальника Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП у Волинській області майора поліції ОСОБА_4 , старшого інспектора СКЗ Камінь-Каширського ВП ГУНП у Волинській області майора поліції ОСОБА_5 , про що складено акт невиходу на роботу від 04.07.2020 №3853/53/01-2020 (а.с. 80).

Крім того, старший інспектор СКЗ Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП у Волинській області майор поліції ОСОБА_5 у рапорті від 04.07.2020 повідомив, що ним 04.07.2020 о 13.30 було здійснено телефонний дзвінок на приймальне відділення Любешівської ЦРЛ, де йому повідомили, що ОСОБА_1 до медичного закладу за допомогою не звертався (а.с. 96).

Надалі, упродовж робочого дня ОСОБА_1 до відділення поліції не прибув.

ОСОБА_8 у своєму рапорті та поясненні вказала, що близько 17.30 вона виявила ОСОБА_1 за місцем проживання, останній повідомив, що погано почувається, у зв`язку з чим звертався в лікарню, однак нікому про це не повідомляв, оскільки його телефон не працював.

У наданих поясненнях від 07.07.2020 ОСОБА_1 вказав, що 04.07.2020 близько 07.00 год. він без однострою, спецзасобів та вогнепальної зброї, разом з іншими працівниками відділу поліції прибув на КП «Любешівський ринок», де спільно з ОСОБА_7 здійснював обхід території. В подальшому, в ході несення служби, у нього погіршилось самопочуття, запаморочилась голова, з`явилось почуття нудоти, під час чого випав та пошкодився мобільний телефон. У зв`язку із погіршенням стану він, повідомивши ОСОБА_8 , направився до КНП «Любешівська ЦРЛ», де після огляду лікарем йому було встановлено діагноз сонячний (тепловий) удар. Відмовившись від госпіталізації, позивач пішов додому по місцю проживання, куди близько 17.30 год прибула ОСОБА_8 , яка за фактом відсутності позивача на службі склала відповідний документ про прогул. Перевіривши свій телефон він виявив, що сім-картки після падіння телефону відійшли, після усунення неполадки та перезавантаження засобу зв`язку, йому почали приходити відповідні повідомлення (а.с. 81).

Водночас, вказане ОСОБА_1 суперечить відомостям, які 04.07.2020 повідомляла його дружина ОСОБА_13 . Так, згідно рапорту ОСОБА_8 від 04.07.2020 та наданих в ході службового розслідування пояснень ОСОБА_4 та ОСОБА_8 04.07.2020 ОСОБА_13 повідомляла телефоном, що її чоловік ОСОБА_1 цього дня, привіз у с. Бихів Любешівського району ліки для їх малолітньої дитини, після чого виїхав до смт. Любешів для прибуття на робоче місце.

Факт перебування ОСОБА_1 по місцю проживання за адресою: АДРЕСА_1 , не був підтверджений в ході перевірки, яка була здійснена працівниками мобільної групи близько 14.00 год. 04.07.2020, що підтверджується рапортом старшого інспектора з ОД ВІОС УКЗ ГУНП у Волинській області майора поліції Петрука від 04.07.2020 (а.с. 92).

ОСОБА_1 долучено до матеріалів службового розслідування виписку з постановлення ЛКК №200 від 06.07.2020, що видана лікарською консультативною комісією КНП «Любешівська ЦРЛ», відповідно якої комісія підтверджує факт звернення ОСОБА_1 04.07.2020 до чергового лікаря (а.с. 41).

Разом з тим, у вказаній виписці строк тимчасової непрацездатності (з якого числа по яке) не зазначено, записи про місце роботи особи, що звернулася до медичного закладу відсутні, місце перебування особи на час погіршення стану здоров`я та час коли настало погіршення стану здоров`я не зазначені, відсутня будь-яка інформація про причину непрацездатності, а також не зазначено чи це первинний документ, чи продовження.

Зі змісту даної виписки вбачається, що ОСОБА_1 лише звернувся до медичного закладу для отримання медичної допомоги, однак відомості щодо його тимчасової непрацездатності відсутні.

В ході службового розслідування також був опитаний директор КНП «Любешівська ЦРЛ» ОСОБА_6 , який повідомив, що згідно даних зазначених у медичній документації приймального відділення КНП «Любешівська ЦРЛ» будь-які відомості щодо звернення ОСОБА_1 04.07.2020 за отриманням медичної допомоги чи проведення йому у зв`язку із зверненням обстежень відсутні.

Крім того, виписка з постановлення ЛКК, видана неповноважним медичним закладом, та не відповідає встановленим вимогам чинного законодавства, а також констатує лише факт можливого звернення ОСОБА_1 до медичного закладу, і не підтверджує його непрацездатність.

Таким чином, в ході службового розслідування здобуто об`єктивні відомості про порушення ОСОБА_1 вимог законодавства, відомчих нормативних актів та наказів.

За результатами проведеного службового розслідування 10.07.2020 начальником ГУНП у Волинській області затверджено висновок службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП, в тому числі начальником сектору превенції патрульної поліції Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП у Волинській області капітаном поліції ОСОБА_1 , в якому вказано, що на підставі викладеного дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що за вчинення дисциплінарного проступку, невиконання обов`язків поліцейського встановлених пунктом 2 частини 1 статті 18, 64 та 4 статті 91 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4, 5, 12, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1 розділу ІІ та пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, наказу ГУНП у Волинській області від 19.06.2020 № 800 «Про продовження строків посиленого варіанту службової діяльності та надзвичайного (позапланового) режиму діяльності ситуаційного центру ГУНП у Волинській області», що виразилось у невиконанні наказів керівництва щодо участі 04.07.2020 у період з 07.00 год. до 13.30 год. у забезпеченні проведення заходів із протидії та поширенню коронавірусної інфекції COVID-19 на території автостанції смт. Любешів та КП «Любешівський ринок», прибуття для проведення вказаних заходів без однострою, подальше самовільне залишення місця несення служби та відсутність на робочому місці більше трьох годин без поважних причин, невиконання обов`язку шодо негайного інформування безпосереднього керівника про причини та умови, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, начальника сектору превенції Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП у Волинській області капітана поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції (а.с. 10-21).

На підставі вищевказаного висновку, наказом ГУНП у Волинській області від 13.07.2020 №1326/в за вчинення дисциплінарного проступку, невиконання обов`язків поліцейського встановлених пунктом 2 частини 1 статті 18, 64 та 4 статті 91 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4, 5, 12, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1 розділу II та пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, наказу ГУНП у Волинській області від 19.06.2020 №800 «Про продовження строків посиленого варіанту службової діяльності та надзвичайного (позапланового) режиму діяльності ситуаційного центру ГУНП у Волинській області», що виразилось у невиконанні наказів керівництва щодо участі 04.07.2020 у період з 07.00 год. до 13.30 год. у забезпеченні проведення заходів із протидії та поширенню коронавірусної інфекції COVID-19 на території автостанції смт. Любешів та КП «Любешівський ринок», прибуття для проведення вказаних заходів без однострою, подальше самовільне залишення місця несення служби та відсутність на робочому місці більше трьох годин без поважних причин, невиконання обов`язку щодо негайного інформування безпосереднього керівника про причини та умови, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, начальнику сектору превенцїї Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП у Волинській області капітану поліції ОСОБА_1 оголошено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (а.с. 99-101). Позивач ознайомлений зі змістом вказаного наказу 14.07.2020, що підтверджується його особистим підписом.

Наказом ГУНП у Волинській області від 14.07.2020 №210 о/с на підставі п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби), накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, капітана поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції з посади начальника сектору превенції Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП у Волинській області з 14.07.2020 (а.с. 102). Позивач ознайомлений зі змістом вказаного наказу 14.07.2020, що підтверджується його особистим підписом.

Розглядаючи спір, суд першої інстанції вірно врахував, що положеннями частини 1 статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень (далі Закон № 580).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліції», поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону №580, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

На поліцейських поширюється дія Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VІІІ (далі - Дисциплінарний статут).

Статтею 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Відповідно до ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Частиною 1 статті 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Статтею 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з органів внутрішніх справ.

За змістом статті 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку (частина п`ятнадцята статті 15 Дисциплінарного статуту).

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Крім того, як вірно зазначено судом, порядок проведення службових розслідувань регулюється Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженою наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 (далі - Інструкція № 893).

Відповідно до пункту 1 розділу 2 Інструкції № 893 підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У пунктах 1, 4 розділу 5 Інструкції № 893 вказано, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (пункт 1 розділу 7 Інструкції № 893).

З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є повне доведення вини особи в ході службового розслідування, метою якого і є саме з`ясування обставин вчинення дисциплінарного порушення, уточнення ступеня вини особи.

Такими підставами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи рядового або начальницького складу ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, службове розслідування відносно позивача було призначено з підстав передбачених Дисциплінарним статутом та проведено відповідно до його вимог, за результатами якого належним чином з відібранням від позивача необхідних пояснень складено висновок службового розслідування від 10.07.2020, затверджений уповноваженою особою, що позивачем не заперечується.

Суд першої інстанції вірно зазначив, що зі змісту наведених вище правових норм слідує, що недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення із служби в поліції.

10.07.2020 дисциплінарна комісія ГУНП у Волинській області прийшла до висновку, що за вчинення дисциплінарного проступку, невиконання обов`язків поліцейського встановлених пунктом 2 частини 1 статті 18, 64 та 4 статті 91 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4, 5, 12, 13 частини 3 статті І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1 розділу ІІ та пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, наказу ГУНП у Волинській області від 19.06.2020 № 800 «Про продовження строків посиленого варіанту службової діяльності та надзвичайного (позапланового) режиму діяльності ситуаційного центру ГУНП у Волинській області», що виразилось у невиконанні наказів керівництва щодо участі 04.07.2020 у період з 07.00 год. до 13.30 год. у забезпеченні проведення заходів із протидії та поширенню коронавірусної інфекції COVID-19 на території автостанції смт. Любешів та КП «Любешівський ринок», прибуття для проведення вказаних заходів без однострою, подальше самовільне залишення місця несення служби та відсутність на робочому місці більше трьох годин без поважних причин, невиконання обов`язку шодо негайного інформування безпосереднього керівника про причини та умови, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, начальника сектору превенції Любешівського відділення поліції Камінь-Каширського відділу поліції ГУНП у Волинській області капітана поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції (а.с.10-21)

Зокрема, згідно з пунктом 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, а згідно з статтею 64 цього ж Закону особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки». Стаття 94 Закону України регламентує службовий час і час відпочинку поліцейських. Відповідно до пунктів 1, 2, 4, 5, 12, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції. Пунктом 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 (далі - Правила) встановлені основні вимоги до поведінки поліцейського. Зокрема, під час виконання службових обов`язків поліцейський, серед іншого повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами тощо. Пунктом 3 розділу 5 правил встановлено вимоги до керівника органу (підрозділу) поліції.

На підставі вказаного висновку службового розслідування відповідачем прийнято оскаржувані наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби в поліції.

При цьому, як вірно зазначено судом першої інстанції, позивач був обізнаний з проведенням службового розслідування та надавав пояснення у ході його проведення.

Позивач стверджує, що невиконання наказу, залишення місця несення служби та відсутність на робочому місці, невиконання обов`язку щодо негайного інформування безпосереднього керівника про причини та умови, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського були ним не виконані із поважних причин - через хворобу і пошкодження засобів зв`язку, що сталося внаслідок захворювання (сонячного удару).

При цьому, позивач як доказ надає виписку з постановлення ЛКК №200 від 06.07.2020, що видана лікарською консультативною комісією КНП «Любешівська ЦРЛ», відповідно якої комісія підтверджує факт звернення ОСОБА_1 04.07.2020 до чергового лікаря.

Разом з тим, вірним є висновок суду про те, що у вказаній виписці строк тимчасової непрацездатності (з якого числа по яке) не зазначено, записи про місце роботи особи, що звернулася до медичного закладу відсутні, місце перебування особи на час погіршення стану здоров`я та час коли настало погіршення стану здоров`я не зазначені, відсутня будь-яка інформація про причину непрацездатності, а також не зазначено чи це первинний документ, чи продовження.

Суд першої інстанції вірно зазначив, що Порядок видачі документів, які засвідчують тимчасову непрацездатність затверджений Інструкцією про порядок видачі документів, які засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженою наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2001 №455, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04.12.2001 за №1005/6196 (далі - Інструкція № 455).

Відповідно до п.1.1. та п.1.2 Інструкції №455 тимчасова непрацездатність працівників засвідчується листком непрацездатності. Видача інших документів про тимчасову непрацездатність забороняється, крім випадків, обумовлених п.1.13, 2.7, 2.16, 2.17, 2.18, 2.19, 2.20, 3.4, 3.16, 6.6.

Згідно п. 2.22 розділу II Інструкції №455 тимчасова непрацездатність осіб рядового і начальницького складу засвідчується довідкою органу у сфері управління якого перебувають заклади охорони здоров`я. У разі вибору особою рядового і начальницького складу лікуючого лікаря і лікувально-профілактичного закладу не за місцем проживання чи роботи довідка видається відповідно до пункту 1.9 розділу 1 цієї Інструкції.

В свою чергу, пунктом 1.9 розділу 1 Інструкції №455 передбачено, що листок непрацездатності (довідка) в амбулаторно-поліклінічних закладах видається лікуючим лікарем (фельдшером) переважно за місцем проживання чи роботи. У разі вибору особою лікуючого лікаря і лікувально-профілактичного закладу не за місцем проживання чи роботи документи, що засвідчують тимчасову непрацездатність, видаються за наявності заяви-клопотання особи, погодженої з головним лікарем обраного лікувально-профілактичного закладу, або його заступником, засвідченої підписом та круглою печаткою лікувально- профілактичного закладу.

Також, у відповідності до пунктів 2.5-2.7 розділу II Інструкції №455, листок непрацездатності у разі захворювання, травми, в тому числі й побутової, видається в день установлення непрацездатності, крім випадків лікування в стаціонарі. Особам, які звернулися за медичною допомогою та визнані непрацездатними по завершенні робочого дня, листок непрацездатності може видаватись, за їх згодою, з наступного календарного дня. Особам, направленим фельдшером і здоров пункту під час робочої зміни до лікувально- профілактичного закладу, листок непрацездатності видається з моменту звернення у здоров пункт у разі визнання їх тимчасово непрацездатними. Особам, не визнаним тимчасово непрацездатними, лікарем лікувально-профілактичного закладу видається довідка довільної форми з позначкою про час звернення до лікувально-профілактичного закладу, а у випадку, коли працівник звертався в здоров пункт в нічну зміну, видається листок непрацездатності з часу звернення у здоров пункт до закінчення робочої зміни.

Таким чином, вірним є висновок суду про те, що зі змісту виписки з постановлення ЛКК №200 від 06.07.2020, що видана лікарською консультативною комісією КНП «Любешівська ЦРЛ» вбачається, що ОСОБА_1 лише звернувся до медичного закладу для отримання медичної допомоги, натомість дана виписка не містить жодних відомостей щодо його тимчасової непрацездатності.

Крім того, відповідно до наказу №18-од від 25.02.2019, виданого КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Любешівської селищної ради», затверджено склад лікувально-консультативної комісії. Однак, відповідно до положення про лікарсько-консультативну комісію КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Любешівської селищної ради» дана комісія повноваженнями, щодо видачі довідок про тимчасову непрацездатність та документів, про встановлення чи підтвердження факту звернення до лікаря не наділена.

Випадок тимчасової непрацездатності може засвідчуватися видачею листка непрацездатності (довідки) про тимчасову непрацездатність із зазначенням порядкового номера та дати її видачі. При цьому, в довідку слід вносити всі ті ж реквізити, що і в бланк листка непрацездатності, відповідно до вимог чинного законодавства України, а саме згідно вимог Інструкції про порядок заповнення листка непрацездатності від 03.11.2004 №532/274/136-ос/1406 та службового листа МОЗ України від 20.07.2006 №3.07.

Також, судом враховано, що згідно з пунктом 3 Наказу МВС України від 23.03.2016 №201 «Про затвердження форми довідки про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України», керівникам закладів охорони здоров`я МВС доручено забезпечити підпорядковані заклади охорони здоров`я МВС бланками встановленої форми та видачу довідок при встановленні факту тимчасової непрацездатності поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України. Перелік закладів охорони здоров`я Міністерства внутрішніх справ України затверджено Наказом МВС України від 14.06.2017 №507, проте серед вказаного переліку відсутній такий медичний заклад КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Любешівської селищної ради».

При цьому, ОСОБА_1 не наведено, а дисциплінарною комісією не здобуто доказів, що підтверджували б неможливість звернення ОСОБА_1 до відповідного медичного закладу МВС України.

З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що виписка з постановлення ЛКК №200 від 06.07.2020 не підтверджує поважність причини відсутності ОСОБА_1 на роботі 04.07.2020, оскільки видана неповноважним медичним закладом, та не відповідає встановленим вимогам чинного законодавства, а констатує лише факт можливого звернення ОСОБА_1 до медичного закладу, та як наслідок не підтверджує його непрацездатність.

Як вірно зазначено судом, під час визначення виду стягнення дисциплінарною комісією також враховано характер вчиненого ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, а саме той факт, що останній будучи керівником сектору превенції, зобов`язаний бути прикладом для підлеглих в дотриманні службової дисципліни та вживати заходів щодо запобігання вчиненню правопорушень, однак останній, порушивши основні обов`язки та вимоги до поведінки поліцейського, вчинив дії, що є негативним прикладом для підлеглих та підриває авторитет керівників органів поліції.

Відтак, вірним є висновок суду про те, що аналіз наведених обставин справи дає підстави для висновку, що своїми діями, які знайшли відображення у висновку службового розслідування від 10.07.2020, позивачем допущено порушення службової дисципліни, за яке було правомірно накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

Крім того, як вірно зазначено судом першої інстанції, на момент проведення службового розслідування та притягнення до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади, ОСОБА_1 уже мав діюче дисциплінарне стягнення - неповна службова відповідність, оголошене наказом ГУНП у Волинській області №1302/в від 10.07.2020.

Відтак вірним є висновок суду першої інстанції про те, що ОСОБА_1 порушив пункт 2 частини 1 статті 18, 64 та 4 статті 91 Закону України «Про Національну поліцію», пункти 1, 2, 4, 5, 12, 13 частини 3 статті І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункт 1 розділу ІІ та пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, наказ ГУНП у Волинській області від 19.06.2020 № 800 «Про продовження строків посиленого варіанту службової діяльності та надзвичайного (позапланового) режиму діяльності ситуаційного центру ГУНП у Волинській області», що виразилось у невиконанні наказів керівництва щодо участі 04.07.2020 у період з 07.00 год. до 13.30 год. у забезпеченні проведення заходів із протидії та поширенню коронавірусної інфекції COVID-19 на території автостанції смт. Любешів та КП «Любешівський ринок», тобто скоїв дисциплінарний проступок щодо невиконання обов`язків поліцейського, який дискредитує звання поліцейського Національної поліції України.

З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, при прийнятті оскаржуваного рішення діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, відтак підстави для задоволення позову відсутні.

Виходячи із зазначеного вище суд апеляційної інстанції вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а рішення відповідає нормам матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 322, ст. 325, ст. 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року по справі № 140/11963/20 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя М. А. Пліш
судді О. М. Гінда
В. В. Ніколін