Справа № 440/1291/21
Суддя: Н.І. Слободянюк
Дата ухвалення: 2021-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2021 рокум. ПолтаваСправа № 440/1291/21

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Слободянюк Н.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: ОСОБА_2 про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 /далі позивач, ОСОБА_1 / звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області /далі відповідач-1, КДКА Полтавської області) та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури /далі відповідач-2, ВКДКА/, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: ОСОБА_2 /далі третя особа, ОСОБА_2 /, про:

- визнання протиправним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області про закриття дисциплінарної справи від 13 липня 2020 року;

- визнання протиправним та скасування рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ХІІ-011/2020 від 21 грудня 2020 року;

- зобов`язання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області повторно розглянути скаргу ОСОБА_1 щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 /а.с.1-7 т.1/.

Позов обґрунтований тим, що позивач звернувся до КДКА Полтавської області зі скаргою щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 . Рішенням КДКА Полтавської області від 13 липня 2020 року закрито дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_2 у зв`язку з відсутністю в його діях складу дисциплінарного проступку, передбаченого частиною другою статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». З таким рішенням позивач не погодився та оскаржив його до ВКДКА. Рішенням ВКДКА №ХІІ-011/2020 від 21 грудня 2020 року скаргу позивача залишено без задоволення, а рішення КДКА Полтавської області від 13 липня 2020 року без змін. Вказані рішення КДКА Полтавської області від 13 липня 2020 року та ВКДКА №ХІІ-011/2020 від 21 грудня 2020 року позивач вважає протиправними, оскільки адвокатом ОСОБА_2 вчинено низку системних порушень чинного законодавства України в частині принципів, якими керується в своїй діяльності адвокат, зокрема ним допущено порушення Правил адвокатської етики та присяги адвоката, внаслідок дій, спрямованих на позбавлення брата позивача (наразі покійного) особистої приватної власності, та оскаржувані рішення прийняті без належного дослідження та вивчення всіх доводів та доказів позивача.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 09 березня 2021 року поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду з цим позовом, позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: ОСОБА_2 , витребувано докази.

Відповідач-1 позов не визнав та у відзиві на позовну заяву /а.с.166-171 т.1/ зазначив, що оскаржувані рішення прийнято у відповідності до вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а позов не містить жодного посилання на порушення норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до ухвалення протиправних рішень. Рішенням дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 13 липня 2020 року закрито дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_2 у зв`язку з відсутністю в його діях складу дисциплінарного проступку, передбаченого частиною другою статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Також вказане рішення прийнято дисциплінарною палатою КДКА Полтавської області відповідно до положень статей 37-41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Положення про Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Полтавської області (нова редакція), затвердженого рішенням Ради адвокатів України №107, а не КДКА Полтавської області, як зазначає позивач.

Відповідач-2 позов не визнав та у відзиві на позовну заяву /а.с.1-16 т.5/ зазначив, що рішення ВКДКА №ХІІ-011/2020 від 21 грудня 2020 року прийнято з урахуванням об`єктивно досліджених обставин у відповідності до вимог чинного законодавства, у межах повноважень ВКДКА, та є вмотивованим та обґрунтованим, оскільки ВКДКА будь-яких порушень з поведінці та діях адвоката ОСОБА_2 не встановила. Таким чином, ВКДКА погодилась з рішенням дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 13 липня 2020 року, адже воно відповідає вимогам частини першої статті 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Крім того, встановлення ознак дисциплінарного проступку, наявності чи відсутності підстав для прийняття відповідного рішення є виключними дискреційними повноваженнями відповідної КДКА регіону та ВКДКА як органів адвокатського самоврядування, що відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 25 червня 2018 року у справі №810/1972/17.

До суду надійшли пояснення третьої особи /а.с. 142-157 т.6/, в яких третя особа просила залишити без розгляду позов ОСОБА_1 в частині визнання протиправним та скасування рішення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 13 липня 2020 року у зв`язку із пропуском місячного строку звернення до суду, встановленого частиною першою статті 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», із такою позовною вимогою. У задоволенні позову в іншій частині позовних вимог третя особа просила відмовити, оскільки ним як адвокатом не було допущено порушень вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики, що було встановлено оскаржуваними рішеннями дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 13 липня 2020 року та ВКДКА №ХІІ-011/2020 від 21 грудня 2020 року.

Вирішуючи клопотання третьої особи про залишення без розгляду позову в частині визнання протиправним та скасування рішення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 13 липня 2020 року, суд не знаходить підстав для його задоволення, оскільки позивачем оскаржено рішення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 13 липня 2020 року в адміністративному порядку до вищестоящого органу (ВКДКА) відповідно до положень частини восьмої статті 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» в порядку досудового врегулювання спору, а тому з огляду на положення частини четвертої статті 122 КАС України позивачем не пропущений строк звернення до суду з відповідною позовною вимого.

У відповіді на відзиви /а.с.173-176 т.6/ позивач зазначив про безпідставність доводів відповідачів з огляду на те, що оскаржувані рішення є невмотивованими та такими, що винесені без аналізу фактичних обставин справи та наданих позивачем доказів порушення адвокатом ОСОБА_2 присяги адвоката та Правил адвокатської етики. Крім того, оскаржуване рішення ВКДКА було прийнято без участі позивача, хоча він і наполягав на розгляді його скарги за його участі. Посилання відповідача-2 на дискреційність повноважень є безпідставним, адже обраний позивачем спосіб відновлення порушених прав щодо зобов`язання повторно розглянути його скаргу не є втручанням суду у дискреційні повноваження відповідачів як суб`єктів владних повноважень.

Позивач у відповіді на пояснення третьої особи /а.с.194-200 т.6/ також зазначив про безпідставність заявлених адвокатом Карнаруком А.В. доводів, оскільки рішення КДКА Полтавської області від 13 липня 2020 року та ВКДКА №ХІІ-011/2020 від 21 грудня 2020 року підлягають скасуванню як протиправні. Відповідно до положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» рішення за результатами розгляду скарги на дії адвоката приймається відповідною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією, яка є юридичною особою, а тому рішення від 13 липня 2020 року оскаржується, як таке що прийнято КДКА Полтавської області.

Від відповідача-2 до суду надійшли заперечення на відповідь на відзиви /а.с.37-48 т.7/, в яких відповідач-2 зазначив, що при ухваленні оскаржуваних рішень як КДКА Полтавської області, так і ВКДКА досліджено та враховано інформацію, яка міститься у копіях всіх документів, приєднаних до скарги та до клопотання від 05 березня 2020 року, а також всі відеозаписи, надані скаржником, та за відсутності в діях адвоката ОСОБА_2 дисциплінарного проступку відповідачами прийнято правомірні рішення КДКА Полтавської області від 13 липня 2020 року та ВКДКА №ХІІ-011/2020 від 21 грудня 2020 року. Довід позивача про неможливість прибути на засідання ВКДКА від 21 грудня 2020 року не заслуговує на увагу, оскільки скаржником не було повідомлено про неможливість його прибуття у таке засідання, жодного клопотання щодо відкладення від нього не надходило та доказів перебування його на стаціонарному лікуванні до ВКДКА не було надано. Враховуючи, що позивача повідомлено належним чином про дату, час та місце проведення засідання та з огляду на необов`язковість участі скаржника, засідання ВКДКА 21 грудня 2020 року проведено правомірно.

Справу розглянуто судом за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін відповідно до пункту 10 частини шостої статті 12 та частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося на підставі частини четвертої статті 229 КАС України.

Дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини та відповідні до них правовідносини.

15 серпня 2019 року на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області надійшла скарга ОСОБА_1 щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 (вх.№47/7-19) /а.с.1-5 т.4/, в обґрунтування якої зазначено, що 14 серпня 2018 року ОСОБА_1 після виписки з неврологічного відділення ПОКЛ ім. Скліфосовського його рідного брата, ОСОБА_3 , який з 22 серпня 2018 року є інвалідом 1б групи, не розмовляв, паралізований та прикутий до ліжка, забрав його до себе за адресою: АДРЕСА_1 . 17 вересня 2018 року ОСОБА_1 звернувся із заявою до Управління соціального захисту населення Виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради про визнання його опікуном над рідним братом, ОСОБА_3 . Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 03 жовтня 2018 року у справі №554/7959/18 призначено судове засідання на 06 грудня 2018 року за заявою Управління соціального захисту населення Виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради про визнання ОСОБА_3 недієздатним та призначення опікуна, зацікавлені особи: ОСОБА_1 та ОСОБА_4 . 04 жовтня 2018 року ОСОБА_4 разом з її адвокатом Карнаруком А.В. звернулись до Київського районного суду м. Полтави з позовною заявою до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділу спільного сумісного майна, будучи обізнаними із наявною справою Октябрського районного суду м. Полтави №554/7959/18 про визнання ОСОБА_3 недієздатним. Таким чином, адвокатом ОСОБА_2 було порушено статтю 7 Правил адвокатської етики. В позовній заяві до Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_4 та адвокатом Карнаруком А.В. вказано місце проживання ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_2 , хоча вони точно знали зі справи Октябрського районного суду м. Полтави №554/7959/18 про фактичну адресу проживання ОСОБА_3 : АДРЕСА_1 . Ухвалою Київського районного суду в м. Полтаві від 05 жовтня 2018 року відкрито провадження у справі №522/5693/18 за заявою ОСОБА_4 та її адвоката Карнарук А.В. Всі документи позивачем та судом направлено відповідачу ОСОБА_3 на адресу: АДРЕСА_2 , хоча достеменно знали, що ОСОБА_3 проживає з 14 вересня 2018 року за іншою адресою, є інвалідом 1б групи, прикутий до ліжка, не розмовляє і паралізований. Таким чином, адвокатом Карнаруком А.В. було порушено статтю 18 Правил адвокатської етики. Згідно запису судового засідання у справі №522/5693/18 від 12 листопада 2018 року ОСОБА_4 та її адвокатом Карнаруком А.В. злочинно замовчано обставини про стан відповідача, який в цей час перебував в реанімаційному відділенні КП «ПОКПЛ ім. Мальцева», чим введено в оману суд. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер. 20 листопада 2018 року ОСОБА_4 звернулась до приватного нотаріуса Карнарук Н.В., яка є дружиною адвоката ОСОБА_2 , із заявою про відкриття спадщини за померлим ОСОБА_3 Приватний чи державний виконавець таку заяву від особи, яка не має ніякого відношення до спадщини померлого ОСОБА_3 , не прийняв би, але приватний виконавець Карнарук Н.В., яка є дружиною адвоката ОСОБА_2 , переступила закон. Таким чином, адвокатом ОСОБА_2 було порушено статтю 25 Правил адвокатської етики. Крім того, 08 серпня 2019 року в присутності офіцерів поліції адвокат ОСОБА_2 погрожував скаржнику, ОСОБА_1 , та викинув його особисті речі із приміщення приватного нотаріуса ОСОБА_5 в той час, коли він прийшов із заявою про видачу свідоцтва про право власності на зброю його рідного брата ОСОБА_3 . Така поведінка адвоката ОСОБА_2 формує зневагу до професії, яку він уособлює, адвокат ОСОБА_2 системно вчиняє дії, які спрямовані на підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.

До вказаної скарги додано: фото, копії ухвали Октябрського районного суду м. Полтава, Київського районного суду м. Полтава, довідки №06-10/884 від 28 лютого 2019 року, акта від 25 серпня 2018 року, договору про надання правничої допомоги від 26 вересня 2018 року, виписки №17970 ОСОБА_3 , заяви №13-8217 від 02 жовтня 2018 року Управління соціального захисту населення Виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради, заяви від 27 вересня 2018 року до опікунської ради ОСОБА_4 , аудіо записи судових засідань Київського районного суду м. Полтави по справі №552/5693/18 від 30 жовтня 2018 року, 12 листопада 2018 року та 21 листопада 2018 року, довідки АВ №0029392, заяви від 08 серпня 2019 року до ВП №1 і відповідь слідчого СВ, клопотання слідчому ВП№1, заява приватному нотаріусу з додатками, відповідь СВ ВП №1, довідки АВ №0470197, паспорта ОСОБА_6 , паспорта ОСОБА_1 /а.с.5-39 т.4/.

19 серпня 2019 року відповідно до вимог частини другої статті 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» головою дисциплінарної палати КДКА Полтавської області Гонжак І.В. надано доручення члену дисциплінарної палати КДКА Полтавської області Клименко О.Ю. про проведення перевірки фактів, викладених у скарзі ОСОБА_1 стосовно притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 у зв`язку з порушенням вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики.

Листом голови дисциплінарної палати КДКА Полтавської області Гонжак І.В. вих.№256/4-19 від 19 серпня 2019 року /а.с. 41 т.4/ повідомлено адвокату ОСОБА_2 про надходження скарги ОСОБА_1 та запропоновано у термін до 25 серпня 2019 року надати письмові пояснення з приводу фактів викладених у скарзі та докази на їх спростування. Вказаний лист надісланий рекомендованим поштовим відправленням №439 та адресату вручений 23 серпня 2019 року /а.с.41 т.4/.

До дисциплінарної палати КДКА Полтавської області надійшли письмові пояснення адвоката ОСОБА_2 від 27 серпня 2019 року /а.с. 42-43 т.4/, в яких зазначено, що наведені скаржником факти не свідчать про порушення вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики та не відповідають дійсності. 26 вересня 2018 року до нього за правовою допомогою звернулася ОСОБА_4 та в цей день було укладено з нею договір про надання правничої допомоги. Після детального вивчення обставин, збору необхідних документів та доказів ним було підготовлено позовну заяву про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та поділу спільного сумісного майна, яка 04 жовтня 2018 року була подана до Київського районного суду м. Полтави та ухвалою суду від 05 жовтня 2018 року відкрито провадження за цим позовом у справі №552/5693/18. У відповідності до положень частини першої статті 27 Цивільного процесуального кодексу України вказаний позов було пред`явлено за зареєстрованим місцем проживання відповідача ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_2 , що територіально відноситься до Київського району м. Полтави. З огляду на положення частини десятої статті 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» листування Київським районним судом м. Полтави здійснювалось за адресою зареєстрованого місця проживання ОСОБА_3 . Будь-яких документів, як зазначає скаржник, ним на адресу ОСОБА_3 не направлялось. Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 30 листопада 2018 року вживались заходи щодо належного повідомлення ОСОБА_3 про судове засідання шляхом розміщення повідомлення на веб-порталі Судової влади України. Про стан здоров`я ОСОБА_3 щодо перебування його з 12 листопада 2018 року в реанімаційному відділенні КП «ПОКПЛ ім.Мальцева» йому не було відомо, оскільки з 14 вересня 2018 року ОСОБА_1 не допускав ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , не повідомляв про стан його здоров`я та про місце його перебування. Лише 15 листопада 2018 року ОСОБА_1 повідомив ОСОБА_4 про смерть ОСОБА_3 . В судовому засіданні 21 листопада 2018 року ним було заявлено клопотання про зупинення провадження у справі та ухвалою Київського районного суду м. Полтави зупинено провадження у справі №552/5693/18 до встановлення правонаступників відповідача. ОСОБА_4 , вважаючи себе спадкоємцем за померлим ОСОБА_3 відповідно до положень частини першої статті 1264 та частини першої статті 1269 Цивільного кодексу України, самостійно прийняла рішення щодо звернення до приватного нотаріуса Карнарук Н.В. із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 . Відповідно до положень пунктів 4.1 та 4.4 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України лише при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом нотаріус перевіряє наявність підстав для закликання до спадкування за законом осіб, які подали заяви, а тому жодних порушень під час відкриття спадкової справи нотаріусом допущено не було, що підтверджується перевіркою Головного територіального управління юстиції в Полтавській області за численними зверненими ОСОБА_1 . Стосовно подій, які відбулися 08 серпня 2019 року в приміщенні нотаріальної контори, то повідомлена скаржником інформація зовсім не відповідає дійсності, оскільки саме скаржник поводив себе зухвало по відношенню до працівників нотаріальної контори, погрожував їм численними скаргами до органів юстиції та поліції, вихваляючись своїми зв`язками, та погрожував нотаріусу фізичною розправою у разі невидачі йому свідоцтва про право на спадщину. Наряд патрульної поліції, який прибув на виклик скаржника, вивів його з приміщення нотаріальної контори. Крім того, повідомлено, що 31 липня 2019 року ним було припинено договір про надання правничої допомоги від 26 вересня 2019 року із ОСОБА_4 за взаємною згодою.

До вказаних пояснень додано: копії ухвал Київського районного суду м. Полтави від 05 жовтня 2018 року, від 30 жовтня 2018 року, від 21 листопада 2018 року, заяви ОСОБА_5 від 12 серпня 2019 року, постанови Полтавського апеляційного суду віл 22 травня 2019 року у справ №554/9753/18, договору від 31 липня 2019 року про розірвання договору про надання правничої допомоги від 26 вересня 2018 року /а.с.44-54 т.4/.

20 вересня 2019 року членом дисциплінарної палати КДКА Полтавської області Клименком Олександром Юрійовичем складено довідку за результатами перевірки скарги ОСОБА_1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 у зв`язку з порушенням вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики /а.с.55 т.4/, в якій зазначено, що матеріалами перевірки не встановлено обставин, які вказують на наявність в діях адвоката ОСОБА_2 ознак дисциплінарного проступку, передбаченого частиною другою статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а тому запропоновано відмовити в порушенні дисциплінарної справи.

Відповідно до витягу з протоколу засідання дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 23 вересня 2019 року /а.с.55-57 т.4/ за результатами розгляду скарги ОСОБА_1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 у зв`язку з порушенням вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики дисциплінарною комісією КДКА Полтавської області вирішено (голосували «за» - 8, «проти» - 0, «утримались» -0) відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_1 відносно адвоката ОСОБА_2 та в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 , що оформлено у відповідне рішення КДКА Полтавської області про відмову в порушенні дисциплінарної справи від 23 вересня 2019 року /а.с.59-61 т.4/.

Не погодившись з рішенням КДКА Полтавської області про відмову в порушенні дисциплінарної справи від 23 вересня 2019 року, ОСОБА_1 звернувся до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури зі скаргою від 18 жовтня 2019 року /а.с.67-70 т.4/, в обґрунтування якої скаржник додатково зазначив, що 20 листопада 2018 року він звернувся із заявою щодо прийняття спадщини до державного нотаріуса Рой Т.В., яка надала інформаційну довідку про відкриття спадкової справи приватним нотаріусом Карнарук Н.В. 20 листопада 2018 року ОСОБА_1 приєднався до спадкової справи шляхом подачі відповідної заяви, але документів, що це підтверджують йому приватним нотаріусом не видано. В поясненнях ОСОБА_4 зазначила, що адвокат ОСОБА_2 «за руку» привів її 20 листопада 2018 року до своєї дружини приватного нотаріуса Карнарук Н.В., тоді як дисциплінарній комісії адвокат повідомив, що його клієнтка ОСОБА_4 «на власний розсуд звернулась до такого приватного нотаріуса». Також у своїх поясненнях ОСОБА_4 зазначила, що заяву про прийняття спадщини, в якій зазначено про відсутність інших спадкоємців, вона писала будучи впевненою в її правильності, так як довіряла своєму адвокатові та не мала за ціль її перевіряти, тим більше, що не знає як його правильно писати. Під час винесення рішення про відмову у відкритті дисциплінарної справи не були враховані факти грубого порушення присяги та Правил адвокатської етики внаслідок погроз фізичною розправою адвоката ОСОБА_2 , вчинених 08 серпня 2019 року.

До вказаної скарги додано копії: доказів надіслання такої скарги та доданих до неї документів іншій стороні та КДКА, паспорту та ідентифікаційного коду скаржника, рішення КДКА Полтавської області від 23 вересня 2019 року, скарги від 15 серпня 2019 року, позовної заяви про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка і жінки без шлюбу, заяви ОСОБА_4 від 20 листопада 2019 року, листа Київського районного суду м. Полтави від 28 серпня 2019 року, карток платника податків ОСОБА_3 , свідоцтва про смерть ОСОБА_3 , інформаційної довідки зі Спадкового реєстру, фотографій, які підтверджують стан ОСОБА_3 на вересень- жовтень 2018 року, ухвал Київського районного суду м. Полтави по справ №552/5693/18, постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 03 червня 2019 року, довідки віл 28 лютого 2019 року, довідки №2871 від 22 серпня 2018 року, виписки КЗ «Центр ПМСД №2» м. Полтава, виписки ПОКЛ ім. Скліфосовького №17970 від 14 вересня 2018 року, акту від 25 вересня 2018 року, довідки №39/169 від 23 серпня 2018 року, довідки серії АВ №0029392, ухвал Октябрського районного суду м. Полтави по справі №554/7959/18, копії матеріалів, що містяться в цивільній справі №554/7959/18, диску технічної фіксації судового засідання по справі №552/5693/18, довідки до акту огляду МСЕК від серії АВ №0470197 /а.с. 71-121 т.4/.

Крім того, ОСОБА_1 на усунення зауважень до скарги надано заяву (вх№12811 від 11 листопада 2019 року) із копією його пенсійного посвідчення /а.с. 64 т.4/

Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ІІ-002/2020 від 01 лютого 2020 року /а.с.122-124 т.4/ скаргу ОСОБА_1 задоволено частково: рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 23 вересня 2019 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 скасовано та матеріали справи направлено на новий розгляд до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області на стадію проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката. В обґрунтування вказаного рішення зазначено, що на засіданні Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Ніконов В.А. надав свої пояснення та копії документів, які були долучені до його скарги та які відповідно не були предметом розгляду на засіданні дисциплінарної палати КДКА Полтавської області 23 вересня 2019 року і можуть мати значення для повного та усестороннього розгляду скарги, винесення вмотивованого та обґрунтованого рішення, у зв`язку з чим повинні бути досліджені КДКА Полтавської області.

24 лютого 2020 року відповідно до вимог частини другої статті 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» головою дисциплінарної палати КДКА Полтавської області Гонжак І.В. надано доручення члену дисциплінарної палати Пономаренко В.В. провести перевірку відомостей, викладених у скарзі ОСОБА_1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 у зв`язку з порушенням вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики /а.с.215 т.4/.

05 березня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до КДКА Полтавської області із клопотаннями (вх.№57/3-20 від 05 березня 2020 року та №58/3-20 від 05 березня 2020 року) /а.с.125-133 т.4/ про запрошення його та приватного нотаріуса ОСОБА_5 на засідання КДКА Полтавської області, та долучення до матеріалів перевірки додаткових пояснень та документів, а саме копії: клопотання про ознайомлення з матеріалами справи №554/7959/18 від 05 жовтня 2018 року, розписки про вручення в суді представника заінтересованої особи ОСОБА_4 адвоката Карнарука А.В., розписки про отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі та копії позовної заяви з додатками представника заінтересованої особи ОСОБА_4 адвоката Карнарука А.В., внутрішнього опису справи №554/7959/18 , договору про надання правничої допомоги від 26 вересня 2018 року, який долучений 05 жовтня 2018 року адвокатом Карнаруком А.В. до справи №554/7959/18, пояснення начальнику ВП №1 ПВП ГУНП в Полтавській області, звітів про оцінку майна №№617-618 із матеріалів справи №5525693/18, клопотання про долучення доказів від 05 липня 2019 року у справі №552/5693/18, клопотання про витребування від 21 листопада 2018 року по справі №552/5693/18, клопотання до Полтавського апеляційного суду №72/01-16/ від 12 травня 2019 року про справі №552/9753/18, відповіді ГТУЮ в Полтавській області щодо розгляду звернення від 05 липня 2019 року №Н-871/3/6152, додаткового пояснення від 15 листопада 2019 року по справі №552/5693/18, заяви про забезпечення позову від 20 листопада 2018 року по справі №552/5693/18, акту від вересня 2018 року, наявного в матеріалах справи №554/5979/18, інформованої добровільної відмови від госпіталізації, протоколів судових засідань від 30 жовтня 2018 року, 12 листопада 2018 року та 21 листопада 2018 року, відповіді ПВП ГУН в Полтавській області від 24 вересня 2018 року №7196/в/115/101/04-4 ОСОБА_4 , протоколів допиту свідків від 09 жовтня 2019 року та 22 жовтня 2019 року, відповіді поліції від 08 травня 2019 року №3266/115/102/01-2019, запиту приватному нотаріусу Карнарук Н.В. №04-03/9139 від 29 листопада 2018 року, відповіді ГТУЮ в Полтавській області №184/01-16 від 30 листопада 2018 року, акту огляду МСЕК №1713 від 23 серпня 2018 року , медичної картки стаціонарного хворого №3323 ПОКПЛ ім. Мальцева , довідки ГТУЮ в Полтавській області за результатами позапланової перевірки приватного нотаріуса ОСОБА_5 , довіреності від 15 квітня 2019 року по справі №554/9753/18, рішення від 16 жовтня 2019 року по справі №554/6587/19 /а.с.134-204 т.4/.

Листами КДКА Полтавської області від 11 березня 2020 року /а.с.205 т.4/ повідомлено ОСОБА_1 та адвокату Карнаруку А.В. про призначення до розгляду скарги ОСОБА_1 на 24 березня 2020 року о 12:00 в приміщені Ради адвокатів Полтавської області, які надіслані та вручені адресатам рекомендованими поштовими відправленнями /а.с. 205-зворот т.4/.

Відповідно до Витягу з протоколу засідання дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 16 березня 2020 року /а.с.206 т.4/ за результатами розгляду скарги ОСОБА_1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 у зв`язку з порушенням вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики дисциплінарною комісією КДКА Полтавської області вирішено (голосували «за» - 8, «проти» - 0, «утримались» -0) зупинити розгляд скарги у зв`язку із запровадженням на всі території України карантину.

Листом КДКА Полтавської області №96/4-20 від 16 березня 2020 року /а.с.207 т.4/ повідомлено ОСОБА_1 про зупинення розгляду скарги ОСОБА_1 у зв`язку з введенням карантину на території України, яке надіслане та вручене адресату рекомендованим поштовим відправленням 20 березня 2020 року /а.с. 207 т.4/.

Згідно з довідкою голови дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 16 березня 2020 року /а.с.207-зворот т.4/ 16 березня 2020 року повідомлено адвокату ОСОБА_2 про зупинення розгляду скарги ОСОБА_1 у зв`язку з введенням карантину на території України.

01 червня 2020 року членом дисциплінарної палати КДКА Полтавської області Пономаренком В.В. складена довідка за результатами перевірки скарги ОСОБА_1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 у зв`язку з порушенням вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики /а.с.214 т.4/, в якій зазначено, що встановлені обставини свідчать про наявність підстав для порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 .

Листом КДКА Полтавської області №138/4-20 від 05 червня 2020 року /а.с.208 т.4/ повідомлено ОСОБА_1 про призначення до розгляду його скарги на 15 червня 2020 року о 12:00 в приміщені Ради адвокатів Полтавської області, яке надіслане та вручене адресату рекомендованим поштовим відправленням /а.с. 208 т.4/.

Згідно з довідкою голови дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 05 червня 2020 року /а.с.208-зворот т.4/ 05 березня 2020 року повідомлено адвокату ОСОБА_2 про призначення до розгляду його скарги на 15 червня 2020 року о 12:00 в приміщені Ради адвокатів Полтавської області.

Відповідно до витягу з протоколу засідання дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 15 червня 2020 року /а.с.209-210 т.4/ за результатами розгляду скарги ОСОБА_1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 у зв`язку з порушенням вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики дисциплінарною комісією КДКА Полтавської області вирішено (голосували «за» - 8, «проти» - 0, «утримались» -0) порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_2 у зв`язку з наявністю в його діях ознак дисциплінарного проступку, передбаченого частиною другою статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», та розгляд дисциплінарної справи призначено на 01 липня 2020 року о 12:00 в приміщенні Ради адвокатів Полтавської області, що оформлено у відповідне рішення КДКА Полтавської області про порушення дисциплінарної справи від 15 червня 2020 року /а.с.211-213 т.4/.

Листами КДКА Полтавської області від 17 червня 2020 року /а.с.216 т.4/ надіслано ОСОБА_1 та адвокату ОСОБА_2 рішення КДКА Полтавської області про порушення дисциплінарної справи від 15 червня 2020 року, які надіслані та вручені адресатам рекомендованими поштовими відправленнями /а.с. 216 т.4/.

Відповідно до витягу з протоколу засідання дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 01 липня 2020 року /а.с.217 т.4/ за результатами розгляду скарги ОСОБА_1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 у зв`язку з порушенням вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики дисциплінарною комісією КДКА Полтавської області вирішено (голосували «за» - 8, «проти» - 0, «утримались» -0) задовольнити клопотання скаржника про приєднання доказів та приєднати до матеріалів дисциплінарної справи скриншоти sms-повідомлень, які ОСОБА_1 має надати до 08 липня 2020 року та зупинити розгляд дисциплінарної справи до 13 липня 2020 року.

06 липня 2020 року до КДКА Полтавської області надійшло клопотання ОСОБА_1 про долучення до матеріалів дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 скриншотів sms-повідомлень, до якого додав відповідні документи /а.с.219-224 т.4/

Листами КДКА Полтавської області від 06 липня 2020 року /а.с.218 т.4/ повідомлено ОСОБА_1 та адвокату ОСОБА_2 про призначення до розгляду дисциплінарної справи на 13 липня 2020 року о 12:00 в приміщені Ради адвокатів Полтавської області.

Відповідно до заяви та клопотання ОСОБА_1 /а.с.225 т.4/ ОСОБА_1 ознайомився з матеріалами дисциплінарної справи 08 липня 2020 року.

Згідно з протоколом засідання дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 13 липня 2020 року /а.с.237-238 т.4/ за результатами розгляду дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 у зв`язку з порушенням вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики дисциплінарною палатою КДКА Полтавської області вирішено (голосували «за» - 6, «проти» - 0, «утримався» - 1) дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_2 , порушену за скаргою ОСОБА_1 , закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу дисциплінарного проступку, передбаченого частиною другою статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що оформлено у відповідне рішення КДКА Полтавської області про закриття дисциплінарної справи від 13 липня 2020 року /а.с.239-241 т.4/.

Вказане рішення обґрунтоване тим, що дисциплінарною палатою КДКА Полтавської області встановлено:

15 серпня 2019 року до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області надійшла скарга ОСОБА_1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 у зв`язку з порушенням вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики.

23 вересня 2019 року дисциплінарною палатою КДКА Полтавської області прийнято рішення про відмову. в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 у зв`язку з відсутністю в його діях ознак складу дисциплінарного проступку передбаченого частиною другою статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

З рішенням дисциплінарної палати КДКА Полтавської області не погодився ОСОБА_7 оскарживши його до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

20 лютого 2020 року головою ОСОБА_8 . Вилковим на адресу голови КДКА Полтавської області направлено рішення ВКДКА № 11-002/2020 від 01 лютого 2020 року, у відповідності до якого рішення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 23 вересня 2019 року стосовно адвоката ОСОБА_2 скасоване, у зв`язку з необхідністю дослідження копій документів, які були долучені ОСОБА_1 до ВКДКА та не були дослідженні дисциплінарною палатою КДКА Полтавській області.

Дисциплінарною палатою КДКА Полтавської області розгляд скарги ОСОБА_9 призначався на 24 березня 2020 року.

Постановою Кабінету Міністрів України №211 від 11 березня 2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 12 березня 2020 року до 11 травня 2020 року на всій території України запроваджено карантин у зв`язку з чим розгляд скарги зупинено на підставі пункту 39, пункту 40 Положення «Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність».

15 червня 2020 року дисциплінарною палатою, за участю скаржника ОСОБА_1 та адвоката Карнарука А.В., прийнято рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 у зв`язку з наявністю в його діях ознак дисциплінарного проступку передбач частиною другою статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», розгляд якої призначено на 01 липня 2020 року.

01 липня 2020 року, під час засідання дисциплінарної палати КДКА Полтавської області за участі адвоката Карнарука А.В. та скаржника ОСОБА_1 , останнім заявлено клопотання про долучення до матеріалів дисциплінарної справи копій sms-повідомлень від ОСОБА_4 , які мають бути долучені до матеріалів справи до 09 серпня 2020 року, яке дисциплінарною палатою КДКА Полтавської області задоволено, розгляд дисциплінарної справи призначено на 13 липня 2020 року.

13 липня 2020 року на засідання дисциплінарної палати КДКА Полтавської області з`явилися скаржник ОСОБА_1 та адвокат ОСОБА_2 .

Скаржник зазначає, що 17 вересня 2018 року звернувся до Управління соціального захисту виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтави ради з заявою про встановлення опіки над ОСОБА_3 .

03 жовтня 2018 року Октябрським районним судом відкрито провадження у справі та призначено до розгляду на 06 грудня 2018 року.

26 вересня 2018 року ОСОБА_4 уклала договір про надання правничої допомоги з адвокатом Карнарук А.В., а 04 жовтня 2018 року звернулась до Київського районного суду м. Полтави з позовною заявою про встановлення родинних стосунків з ОСОБА_3 . В позовній заяві вказала, що місцем проживання ОСОБА_3 є АДРЕСА_3 , хоча достовірно знала, що ОСОБА_3 за цією адресою не проживає, тоді як він проживає у квартирі АДРЕСА_4 . В результаті цих дій поштова кореспонденція на адресу ОСОБА_3 за адресою проживання не надходила.

20 листопада 2018 року ОСОБА_4 звернулась до приватного нотаріуса Карнарук Н.В., яка є дружиною адвоката ОСОБА_2 , із заявою про відкриття спадщини після померлого ОСОБА_3

08 серпня 2019 року в приміщенні приватного нотаріуса ОСОБА_5 , адвокат ОСОБА_2 погрожував та викинув його особисті речі з приміщення приватного нотаріуса.

Скаржник вважає, що адвокат ОСОБА_2 порушив Правила адвокатської етики та прохав притягнути його до дисциплінарної відповідальності у вигляді позбавлення права на зайняття адвокатською діяльністю.

Адвокат Карнарук А.В. у своєму поясненні зазначає, що 26 вересня 2018 року уклав угоду про надання правничої допомоги з ОСОБА_4 . Підготував позовну заяву до Київського районного суду м. Полтави про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ спільного майна, яку 04 жовтня 2018 року подав до суду. У відповідності до частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Частиною десятою статті 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зазначено, що офіційне листування з особою та вручення офіційної кореспонденції відбувається за адресою зареєстрованого місця проживання. ОСОБА_3 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується відповідним записом у його па спорті, а відтак позов пред`явлено до Київського районного суду м. Полтави. Крім цього, 30 жовтня 2020 року Київським районним судом м. Полтави на веб порталі «Судова влада України» розміщено інформацію про призначення справи до розгляду. Про стан здоров`я ОСОБА_3 , а саме про перебування з 12 листопада 2018 року в реанімаційному відділенні КП «Полтавська обласна клінічна психіатрична лікарня ім. О.Ф. Мальцева Полтавської обласної ради» не знав, оскільки ОСОБА_1 з 14 вересня 2018 року не допускав ОСОБА_4 до ОСОБА_3 та не повідомляв про стан його здоров`я та місце перебування. Лише 15 листопада 2018 року ОСОБА_1 зателефонував ОСОБА_4 та повідомив про смерть ОСОБА_3 21 листопада 2018 року, за його клопотанням, судом зупинено провадження у справі № 552/5693/18 у Київському районному суді м. Полтави, у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 , для залучення до участі у справі правонаступників ОСОБА_3 . Зазначає, що ОСОБА_4 з 1988 року по 2018 рік, з яких 8 років у зареєстрованому шлюбі, спільно проживала з ОСОБА_3 , яка на власний розсуд звернулась до приватного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. 08 серпня 2019 року біля 17 години заїхав за дружиною до нотаріальної контори по АДРЕСА_5 , де побачив, що ОСОБА_10 поводив себе зухвало по відношенню до працівників нотаріальної контори, погрожував, розправою у разі не видачі свідоцтва про право на спадщину. В подальшому працівники поліції, яких викликав ОСОБА_1 вивели його з приміщення нотаріальної контори. Вважає, що в його діях відсутні порушення Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики, а тому просить відмовити в порушенні дисциплінарної справи.

Надаючи оцінку фактам викладеним у скарзі ОСОБА_1 дисциплінарна палата КДКА Полтавської області виходить з наступного: при ухваленні рішення дисциплінарна палата КДКА Полтавської області дослідила та врахувала інформацію, яка міститься у копіях всіх документів приєднаних ОСОБА_1 до скарги, яка подавалася ним до ВКДКА, а також копії документів долучених ним, згідно з його клопотанням від 05 березня 2020 року до матеріалів перевірки та аудіо записом судового засідання у Київському районному суді м. Полтави від 12 листопада 2018 року, відеозаписом подій 08 серпня 2019 року.

Представлені скаржником ОСОБА_1 копії документів, у своїй сукупності, свідчать про обізнаність ОСОБА_4 про перебування ОСОБА_3 в період часу з 14 вересня 2018 року по 15 листопада 2018 року за адресою проживання скаржника ОСОБА_1 по АДРЕСА_6 , а не за адресою його реєстрації по АДРЕСА_2 . Ця обставина не заперечується оскільки у позовній заяві до Київського районного суду м. Полтави від 04 жовтня 2018 року позивачкою ОСОБА_4 про це зазначено.

26 вересня 2018 року між адвокатом Карнаруком А.В. та ОСОБА_4 укладено угоду про надання правничої допомоги.

31 липня 2019 року за взаємною згодою сторін угоду про надання правничої допомоги розірвано.

03 жовтня 2018 року Октябрським районним судом м. Полтави відкрито провадження у справі за заявою Управління соціального захисту населення виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради, зацікавлені особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна. З копії заяви до Управління соціального захисту населення виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради від 27 вересня 2018 року встановлено, що ОСОБА_4 зазначила, що з 14 вересня 2018 року місцем перебування ОСОБА_3 є АДРЕСА_1 , як і в поясненні на ім`я начальника Полтавського відділу поліції ГУ НП у Полтавській області від 14 вересня 2018 року.

04 жовтня 2018 року ОСОБА_4 звернулась до Київського районного суду м. Полтави з позовною заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_3 та визнання майна спільною сумісною власністю та поділу майна.

05 жовтня 2018 року Київським районним судом м. Полтави за цим позовом відкрито провадження у справі.

11 жовтня 2018 року адвокат ОСОБА_2 ознайомився з матеріалами цивільної справи в Октябрському районному суді м. Полтави отримав копію заяви Управління соціального захисту населення виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер.

20 листопада 2018 року ОСОБА_4 звернулась до приватного нотаріуса Карнарук Н.В. з заявою про прийняття спадщини у відповідності до частини першої статті 1264 Цивільного кодексу України.

21 листопада 2018 року провадження у Київському районному суді м. Полтави, за позовом ОСОБА_11 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_3 та визнання майна спільною сумісною власністю та поділу майна зупинено до встановлення правонаступників відповідача ОСОБА_3

06 грудня 2018 року провадження у справі про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна закрито у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 . Адвокат Карнарук А.В. та ОСОБА_4 участь у судовому засіданні не приймали.

23 травня 2019 року провадження у Київському районному су ді м. Полтави у справі за позовом ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_3 та визнання майна спільною сумісною власністю та поділу майна відновлено та залучено до участі у справі правонаступників ОСОБА_3 - ОСОБА_1 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .

10 червня 2019 року ОСОБА_1 заявлено відвід судді Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_14 у зв`язку з тим, що вона на його думку, незаконно відкрила провадження у справі та провела судові засідання без відповідача, враховуючи стан здоров`я відповідача не розшукувала та безпідставно наклала арешт на майно.

10 червня 2019 року суддею Київського районного суду м. Полтави Турченко Т.В у задоволенні заяви про відвід відмовлено у зв`язку з відсутністю підстав для відводу.

11 грудня 2019 року Київським районним судом м. Полтави ухвалено рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_3 та визнання майна спільною сумісною власністю та поділу майна.

18 березня 2020 року Полтавським апеляційним судом ухвалено постанову про задоволення апеляційної скарги ОСОБА_4 на рішення Київського районного суду м. Полтави від 11 грудня 2019 року, рішення суду скасоване та постановлено нове рішення про часткове задоволення позову ОСОБА_4 , визнано за нею право власності 1/2 частину спільного майна та встановлено факт проживання однією сім`єю з ОСОБА_3 .

У відповідності до частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо іншого не передбачено законом. Ця вимога закону кореспондується з пунктом І частини третьої статті 175 ЦПК України.

Матеріалами дисциплінарної справи підтверджено та ніким не заперечується, що зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання ОСОБА_3 була квартира АДРЕСА_7 , яка територіально розташована у Київськському Полтави, що свідчить про дотримання територіальної підсудності при поданні позовною заявою ОСОБА_4 до Київського районного суду м. Полтави. При відкритті провадження у справі судом не встановлено обставин, за яких суд мав передати справу на розгляд іншому суду відповідності до пункту 1 частини першої статті 31 ГПК України.

Як встановлено, справу за позовом ОСОБА_4 відкрито, розглянуто по суті та ухвалено судове рішення Київським районним судом м. Полтави, що свідчить про те, що при поданні позовної заяви ОСОБА_4 не порушено територіальну підсудність, що також підтверджено з огляду на постанову Полтавського апеляційного суду від 18 березня 2020 року, якою позов ОСОБА_4 задоволено частково. Крім цього, дисциплінарна палата КДКА Полтавської області зазначає, що заявою скаржника ОСОБА_1 відкрито спадкову справу, разом з іншими правонаступниками, залучено до участі у справі у Київському районному суді м. Полтави, що свідчить про дотримання законних прав ОСОБА_1 , як правонаступника ОСОБА_3 .

Таким чином дисциплінарна палата КДКА Полтавської області прийшла до висновку, що зазначаючи у позовній заяві про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_3 адвокат ОСОБА_2 не порушив вимоги цивільно-процесуального законодавства України. З огляду на це факти, викладені у скарзі ОСОБА_1 у цій частині не знайшли свого підтвердження.

12 серпня 2019 року приватний нотаріус Карнарук Наталія Віленівна звернулась до правоохоронних органів з заявою про вчинення кримінального правопорушення, яке мало місце 08 серпня 2019 року у приміщенні нотаріальної контори по вул. Соборності, 41 у м. Полтаві за участю ОСОБА_1 .

Дослідивши наданий ОСОБА_1 CD диск з відеозаписом подій, які мали місце 08 серпня 2019 року біля 17 години у нотаріальній конторі по АДРЕСА_5 встановлено, що відео не містить відомостей про вчинення адвокатом ОСОБА_2 будь - яких протиправних дій Адвокат ОСОБА_2 категорично заперечує вчинення будь-яких протиправних дій відносно ОСОБА_1 .

З огляду на викладене, з урахуванням частин третьої та четвертої статті 70 Правил адвокатської етики дисциплінарна палата КДКА Полтавської області приходить до висновку про відсутність в діях адвоката ОСОБА_2 складу дисциплінарного проступку передбаченого частиною другою статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а його дії не порушують Правил адвокатської етики.

Листами КДКА Полтавської області від 15 липня 2020 року /а.с.242 т.4/ надіслано ОСОБА_1 та адвокату ОСОБА_2 рішення КДКА Полтавської області про закриття дисциплінарної справи, які надіслані та вручені адресатам рекомендованими поштовими відправленнями /а.с. 242-зворот т.4/.

10 серпня 2020 року за вх. №l4036 на адресу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшла скарга ОСОБА_1 на рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 13 липня 2020 року про закриття дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 ,

Листом за вих. №3196 від 19 серпня 2020 року /а.с.250-251 т.4/ Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури витребувала у КДКА Полтавської області дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_2 за скаргою ОСОБА_1

02 вересня 2020 року на адресу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від КДКА Полтавської області надійшли матеріали дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 .

Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ХІІ-011/2020 від 13 липня 2020 року /а.с.253-265 т.4/ скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 13 липня 2020 року про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 , без змін.

Вказане рішення обґрунтоване тим, що:

Перевіривши доводи поданої ОСОБА_1 скарги на рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 13 липня 2020 року про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 та наданих ОСОБА_1 копій документів, додаткових документів, всіх матеріалів перевірки, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури зазначила, що враховуючи наявні в матеріалах справи докази, повне і об?єктивне їх дослідження, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури погоджується з висновком дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 13 липня 2020 року про відсутність в діях адвоката ОСОБА_2 дисциплінарного проступку, передбаченого ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», та закриттям щодо адвоката дисциплінарної справи.

Матеріалами перевірки, а саме копіями документів, наданих ОСОБА_1 разом із скаргою до КДКА Полтавської області щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 , а також наданими до ВКДКА при розгляді його попередньої скарги, встановлено, що адвокат ОСОБА_2 26.09.2018 року уклав з ОСОБА_4 договір про надання правової допомоги.

04.10.2018 р. ним на підставі наданих ОСОБА_4 документів була підготовлена позовна заява за позовом до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ спільного сумісного майна, яка була підписана клієнткою, та подана до Київського районного суду м. Полтави за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача: АДРЕСА_2 .

05 жовтня 2018 року Київським районним судом м. Полтави була винесена ухвала про відкриття провадження у справі №552/5693/18.

31.07.2018 року за взаємною згодою між адвокатом та ОСОБА_4 договір про надання правової допомоги від 26.09.2018 року було розірвано.

Матеріалами дисциплінарної справи перевірки встановлено, що скарг від ОСОБА_4 на поведінку адвоката ОСОБА_2 при наданні їй правової допомоги не поступало.

Із матеріалів дисциплінарної справи, а саме із копії наданого Скаржником свого паспорта встановлено, що він 25 жовтня 2017 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_8 , а тому твердження Скаржника про те, що адвокатом у позовній заяві повинна бути зазначена адреса тимчасового перебування його брата у нього за адресою: АДРЕСА_1 , не підтверджується жодним наданим ним доказом.

Доказів, відповідно до яких офіційна адреса Скаржника, навіть тимчасова, зазначена у АДРЕСА_1 , Скаржником не надано.

Як встановлено із копії позовної заяви ОСОБА_4 до Київського районного суду м. Полтави, адреса відповідача ОСОБА_3 , зазначена як місце його реєстрації.

Будь-яких порушень з приводу визначення територіальної підсудності під час складання та подання позовної заяви в поведінці адвоката ОСОБА_2 не встановлено.

Частиною 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» передбачено, що з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції за адресою зареєстрованого місця проживання.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Цивільного процесуального кодексу України позови до фізичної особи подаються в суд за зареєстрованим у встановленому порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Адреса ОСОБА_3 у позові зазначена відповідно до його офіційної реєстрації, що відповідає вимогам діючого законодавства.

В частині того, що адвокат ОСОБА_2 мав намір позбавити хворого ОСОБА_3 його майна, про що зазначає ОСОБА_1 , із матеріалів дисциплінарної справи не встановлено, оскільки адвокат діяв як представник Ніконової О.О., відповідно до укладеного договору про надання правової допомоги і в рамках цивільного законодавства, що підтверджується наданими Скаржником та адвокатом копіями судових рішень.

Із матеріалів дисциплінарної справи встановлено, що адвокат ОСОБА_2 не приймав участь у розгляді справи у Октябрьскому районному суді м. Полтави за заявою Управління соціального захисту населення виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради, заінтересовані особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки, що підтверджується наданими копіями рішень суду та спростовує твердження Скаржника про штучне затягування адвокатом розгляду справи.

Зазначене у скарзі про дії адвоката ОСОБА_2 щодо незаконного звернення ОСОБА_4 до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Карнарук Н.В. із заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 не підтверджено матеріалами дисциплінарної справи.

Дії нотаріуса неодноразово оскаржено ОСОБА_1 у встановленому законодавством порядку. Доказів втручання або впливу адвоката ОСОБА_2 на вчинення нотаріальних дій не встановлено, як і не встановлено ознак дисциплінарного проступку в подіях, які відбувалися 08 серпня 2019 року в офісі приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу ОСОБА_5 ..

Таким чином, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури вважає, що Скаржником не надано доказів, як б свідчили про наявність в поведінці адвоката ОСОБА_2 дисциплінарного проступку, оскільки він діяв в рамках договору про надання правової допомоги, укладеного 26.09.2018 року з ОСОБА_4 процесуальним опонентом якої є ОСОБА_1 .

Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури досліджено надані Скаржником копії документів, а також додаткові додатки до скарги.

Дослідивши наданий ОСОБА_1 СD диск з відеозаписом подій, які мали місце 08.08.2019 року у нотаріальній конторі по АДРЕСА_5 , встановлено, що відео не містить відомостей про вчинення адвокатом ОСОБА_2 будь-яких протиправних дій. Рішення щодо адвоката не може бути постановлено на підставі припущень.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури , на вбачає в поведінці адвоката порушень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та правил адвокатської етики.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури погоджується з рішенням дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 13 липня 2020 року відносно адвоката ОСОБА_2 , вважає, що воно відповідає вимогам частини 1 статті 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», є вмотивованим.

Не погодившись з рішенням дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 13 липня 2020 року про закриття дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 та рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ХІІ-011/2020 від 13 липня 2020 року, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам та доводам учасників справи, суд виходить з наступного.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05 липня 2012 року №5076-VI /далі Закон №5076-VI/.

За визначеннями, наведеними у статті 1 Закону №5076-VI, адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом; адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту; адвокатське самоврядування - гарантоване державою право адвокатів самостійно вирішувати питання організації та діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом; договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору; клієнт - фізична або юридична особа, держава, орган державної влади, орган місцевого самоврядування, в інтересах яких здійснюється адвокатська діяльність.

Статтею 2 Закону №5076-VI визначено, що адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до статті 33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно зі статтею 34 Закону №5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Статтею 35 Закону №5076-VI встановлено, що за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Статтею 36 Закону №5076-VI передбачено, що право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Відповідно до статті 37 Закону №5076-VI дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Згідно з приписами статті 38 Закону №5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом. Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів. Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до статті 39 Закону №5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Статтею 40 Закону №5076-VI передбачено, що дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб. Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката. У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.

Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

Згідно зі статтею 41 Закону №5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.

Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

Статтею 42 Закону №5076-VI встановлено, що адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом десяти днів з дня отримання заяви (скарги) витребовує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд скарги на рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи.

Положеннями частин першої та п`ятої статті 50 Закону №5076-VI передбачено, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.

До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів. У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.

Згідно з частинами сьомою та восьмою вказаної статті рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.

Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Відповідно до частин першої, четвертої та п`ятої статті 52 Закону №5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, зокрема, розглядає скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право: 1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін; 2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; 3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; 4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Частинами шостою та сьомою цієї статті визначено, що засідання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини від загальної кількості членів комісії. Рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймаються шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів комісії.

Рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття.

Відповідно до частини першої статті 1 Положення про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, затвердженого рішенням звітно-виборного з`їзду адвокатів України 2017 року від 09 червня 2017 року /далі - Положення про ВКДКА/, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (далі - ВКДКА) - колегіальний орган, що діє у системі органів Національної асоціації адвокатів України та є національним органом адвокатського самоврядування, на який Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" покладено завдання розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затверджено рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120 /далі Положення - №120/, розроблено відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", Закону України "Про звернення громадян", Правил адвокатської етики, Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону та інших актів законодавства України і Національної асоціації адвокатів України, з метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів.

Так, вказаним Положенням №120 передбачено наступне:

2. Дисциплінарним провадженням визнається процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознаки дисциплінарного проступку.

3. Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені статтею 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

7. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.

21. Заява (скарга), яка відповідає вимогам до заяви (скарги) і може мати наслідком дисциплінарну відповідальність адвоката, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати для перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.

24. Голова дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) на дії адвоката, доручає одному із членів дисциплінарної палати провести перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі).

25. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та за результатами перевірки складає довідку, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, з урахуванням, зокрема тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, наслідків для клієнта тощо, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

26. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, протягом трьох днів з дати отримання ним доручення голови палати, звертається до адвоката з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань із зазначенням строку його надання. До повідомлення додається копія заяви (скарги) та копії всіх документів, приєднаних до неї. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України. Адвокат має право ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та отримувати копії його документів. У разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку, справа розглядається за наявними в ній матеріалами.

31. За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня отримання матеріалів перевірки більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках. Під час прийняття рішення ніхто не має права перебувати в приміщенні, у якому приймається таке рішення ("нарадча кімната"), крім складу дисциплінарної палати КДКА, який приймає таке рішення, Голови КДКА, який бере участь у засіданні палати, і працівників Секретаріату КДКА. Члени дисциплінарної палати КДКА, Голова КДКА, секретар КДКА та працівники Секретаріату КДКА не мають права розголошувати хід обговорення та прийняття рішення в приміщенні, у якому ухвалювалося таке рішення ("таємниця нарадчої кімнати"). Виключенням з правила, встановленого у цій статті Положення, становить необхідність захисту Головою та членами дисциплінарної палати КДКА, Головою КДКА, секретарем КДКА і працівниками Секретаріату КДКА своїх прав та інтересів.

39. Дисциплінарна справа стосовно адвоката має бути розглянута дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня її порушення. До строку розгляду дисциплінарної справи не включається і перебіг строків зупиняється на термін хвороби чи відпустки адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, а також термін, на який розгляд справи було зупинено.

40. Розгляд питання, справи, віднесених до порядку денного засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, може бути відкладений або зупинений у разі: 1) неявки на засідання учасників; 2) необхідності витребування нових матеріалів (доказів); 3) необхідності проведення додаткової комісійної перевірки; 4) залучення до участі у розгляді питання інших заінтересованих осіб; 5) відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) палати; 6) з інших підстав, за рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

43 Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

44. Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

46. Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин, за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання, не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи по суті. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати, розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

47. Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката проводиться гласно і відкрито. У випадках необхідності запобігти розголошенню відомостей про особисте та сімейне життя чи обставин, які принижують гідність особи, або, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської чи іншої захищеної законом конфіденційної інформації, та з інших причин, визнаних поважними, проводиться закрите засідання. Рішення про проведення закритого засідання приймається простою більшістю голосів її членів, які беруть участь у засіданні.

48. Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол. У протоколі засідання зазначається: місце, дата, час початку і закінчення засідання; дані про головуючого та секретаря; дані про присутніх та відсутніх членів дисциплінарної палати та інших осіб, запрошених на засідання; виклад змісту розглядуваних питань, виступів учасників засідання, прийнятого рішення.

49. За результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про: 1) притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення; 2) закриття дисциплінарної справи.

Рішення про закриття дисциплінарної справи приймається у разі: а) відсутності в діях адвоката дисциплінарного проступку; б) закінчення строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, у разі встановлення дисциплінарного проступку у діях адвоката; в) відкликання заяви (скарги) заявником (скаржником).

51. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

55. Рішення дисциплінарної палати у дисциплінарній справі приймається за наслідками загального обговорення та голосування більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

57. Дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та її члени зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати заяви (скарги), перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства України і забезпечувати їх виконання.

58. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

60. Винесене дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури рішення у дисциплінарній справі за результатами розгляду заяви (скарги) може бути оскаржене до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття лише адвокатом, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, або особою, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, чи їхніми представниками, з дотриманням вимог, визначених пунктами 36.1, 36.2, 36.3, 36.4, 36.5, 36.6 цього Положення (Вимоги до скарги на рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури у дисциплінарній справі). Оскарження такого рішення не зупиняє його дії. Вказаний строк на оскарження рішення до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути поновлено за рішенням цієї Комісії згідно заяви скаржника про поважність причин його пропуску. Порушення (пропущення/пропуск) строку на оскарження рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин є підставою для залишення скарги без задоволення, а рішення без змін.

61. Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури протягом десяти днів з дня отримання скарги на рішення у дисциплінарній справі, витребує матеріали дисциплінарної справи у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та забезпечує розгляд протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи з дотриманням вимог, визначених пунктами 37, 38 цього Положення.

Пунктом 3.37. Регламенту ВКДКА, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5 липня 2014 року № 78 (далі - Регламент), визначено, що скарга на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури реєструється у ВКДКА та у розумний строк передається члену ВКДКА, із урахуванням пропорційності навантаження на членів комісії, для вивчення, перевірки і підготовки матеріалів до засідання ВКДКА. Член ВКДКА, якому доручено проведення перевірки відомостей, викладених у зверненні або скарзі, у разі, якщо такі відомості містяться у судовому рішенні, перевіряє наявність відповідного рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Пунктами 3.39.-3.46. Регламенту передбачено, що ВКДКА протягом десяти днів із дня отримання скарги, що відповідає вимогам, які визначені у Положенні про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженому рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014 року (з наступними змінами та доповненнями), витребовує матеріали дисциплінарної (кваліфікаційної) справи, у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури зобов`язана не пізніше десяти календарних днів з дня отримання листа ВКДКА про витребування зазначених матеріалів направити їх до ВКДКА.

ВКДКА забезпечує розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної (кваліфікаційної) справи, шляхом доручення скарги і матеріалів дисциплінарної справи члену ВКДКА та включення їх до переліку питань порядку денного наступного засідання ВКДКА.

Розгляд скарги починається доповіддю члена ВКДКА, якому доручено її попереднє вивчення та перевірка. Члени ВКДКА мають право ставити питання доповідачу.

Після доповіді члена ВКДКА заслуховуються інші учасники засідання, вивчаються матеріали справи та додатково надані документи. У разі необхідності, ВКДКА може створити комісію для додаткової перевірки обставин справи і перенести слухання скарги на інше засідання.

За наслідками розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ВКДКА має право: залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін; змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Рішення ВКДКА приймається відкритим голосуванням. Рішення ВКДКА приймається таємним голосуванням за пропозицією не менш ніж семи членів ВКДКА. Під час прийняття рішення ВКДКА ніхто не має права перебувати в приміщенні, у якому приймається таке рішення («нарадча кімната»), крім складу ВКДКА, який приймає таке рішення, та працівників Секретаріату ВКДКА. Члени ВКДКА та працівники Секретаріату ВКДКА не мають права розголошувати хід обговорення та прийняття рішення в приміщенні, у якому ухвалювалося таке рішення («таємниця нарадчої кімнати»). Виключенням з правила, встановленого цим абзацом п. 3.44 Регламенту, становить необхідність захисту Головою та членами ВКДКА, працівниками Секретаріату ВКДКА своїх прав та інтересів.

Рішення ВКДКА приймаються за наслідками загального обговорення. Рішення про задоволення скарги вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала більшість членів ВКДКА від загальної кількості її членів. У разі відсутності за наслідками голосування встановленої законодавством більшості голосів, скарга вважається відхиленою, про що зазначається у рішенні ВКДКА про залишення скарги без задоволення, а рішення без змін.

Рішення, постанови ВКДКА викладаються письмово з наведенням мотивів їх прийняття і підписуються головуючим на засіданні ВКДКА та секретарем засідання ВКДКА.

Аналізуючи вищенаведені положення законодавства, суд доходить висновків, що підставою для застосування дисциплінарних стягнень відносно адвоката є вчинення ним саме дисциплінарних проступків. Питання щодо наявності чи відсутності у діянні адвоката складу дисциплінарного проступку з`ясовується під час дисциплінарного провадження, за результатом розгляду якого приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або закриття дисциплінарної справи. Відповідні рішення мають бути належним чином обґрунтованими та вмотивованими. У випадку незгоди з такими рішеннями заявник або адвокат можуть оскаржити їх до ВКДКА, яка за наслідками розгляду скарг може, окрім іншого, залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури - без змін.

Судовим розглядом не встановлено наявності порушень порядку та процедури прийняття відповідачами оскаржуваних рішень, в тому числі щодо правомочності кваліфікаційно-дисциплінарних комісій, проведення засідань відповідних комісій щодо розгляду скарг позивача, а також порядку повідомлення скаржника та адвоката про проведення засідань та прийняті рішення, порядку підготовки матеріалів дисциплінарного провадження, дослідження наданих скаржником доказів тощо.

Довід позивача про неможливість прибуття на засідання ВКДКА від 21 грудня 2020 року суд відхиляє як безпідставний, оскільки скаржником не було повідомлено відповідача-2 про неможливість його прибуття у таке засідання, жодного клопотання щодо відкладення від нього не надходило та доказів перебування його на стаціонарному лікуванні до ВКДКА не було надано, а тому враховуючи, що позивача повідомлено належним чином про дату, час та місце проведення засідання /а.с.119 т.6/ та що участь скаржника не є обов`язковою, засідання ВКДКА 21 грудня 2020 року проведено правомірно.

Інших доводів щодо наявності порушень порядку прийняття оскаржуваних рішень позивачем під час судового розгляду не заявлялось.

Зі змісту позовної заяви, відповіді на відзив та відповіді на пояснення третьої особи вбачається, що позивач вважає оскаржувані рішення КДКА Полтавської області від 13 липня 2020 року та ВКДКА №ХІІ-011/2020 від 21 грудня 2020 року невмотивованими та такими, що прийняті без належного дослідження та вивчення всіх доводів та доказів позивача, викладених у скарзі та додатках до неї, тобто такими, що свідчать про порушення адвокатом Карнаруком Анатолієм Васильовичем вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та статей 7, 18-19, 25 Правил адвокатської етики.

Між тим, частиною першою статті 4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Відповідно до статті 19 Закону №5076-VI видами адвокатської діяльності, зокрема є: 1) надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; 2) складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; 5) представництво інтересів потерпілого під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні; 6) представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами; 7) представництво інтересів фізичних і юридичних осіб, держави, органів державної влади, органів місцевого самоврядування в іноземних, міжнародних судових органах, якщо інше не встановлено законодавством іноземних держав, статутними документами міжнародних судових органів та інших міжнародних організацій або міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Адвокат може здійснювати інші види адвокатської діяльності, не заборонені законом.

Згідно з положеннями статті 20 Закону №5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: 1) звертатися з адвокатськими запитами, у тому числі щодо отримання копій документів, до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, а також до фізичних осіб (за згодою таких фізичних осіб); 2) представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами; 3) ознайомлюватися на підприємствах, в установах і організаціях з необхідними для адвокатської діяльності документами та матеріалами, крім тих, що містять інформацію з обмеженим доступом; 4) складати заяви, скарги, клопотання, інші правові документи та подавати їх у встановленому законом порядку; 5) доповідати клопотання та скарги на прийомі в посадових і службових осіб та відповідно до закону одержувати від них письмові мотивовані відповіді на ці клопотання і скарги; 6) бути присутнім під час розгляду своїх клопотань і скарг на засіданнях колегіальних органів та давати пояснення щодо суті клопотань і скарг; 7) збирати відомості про факти, що можуть бути використані як докази, в установленому законом порядку запитувати, отримувати і вилучати речі, документи, їх копії, ознайомлюватися з ними та опитувати осіб за їх згодою; 8) застосовувати технічні засоби, у тому числі для копіювання матеріалів справи, в якій адвокат здійснює захист, представництво або надає інші види правової допомоги, фіксувати процесуальні дії, в яких він бере участь, а також хід судового засідання в порядку, передбаченому законом; 9) посвідчувати копії документів у справах, які він веде, крім випадків, якщо законом установлено інший обов`язковий спосіб посвідчення копій документів; 10) одержувати письмові висновки фахівців, експертів з питань, що потребують спеціальних знань; 11) користуватися іншими правами, передбаченими цим Законом та іншими законами.

Статтею 21 Закону №5076-VI встановлено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

Адвокату забороняється: 1) використовувати свої права всупереч правам, свободам та законним інтересам клієнта; 2) без згоди клієнта розголошувати відомості, що становлять адвокатську таємницю, використовувати їх у своїх інтересах або інтересах третіх осіб; 3) займати у справі позицію всупереч волі клієнта, крім випадків, якщо адвокат впевнений у самообмові клієнта; 4) відмовлятися від надання правової допомоги, крім випадків, установлених законом. Адвокат забезпечує захист персональних даних про фізичну особу, якими він володіє, відповідно до законодавства з питань захисту персональних даних.

Правила адвокатської етики, які затверджені Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року 09 червня 2017 року (зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року від 15 лютого 2019 року) /далі Правила/, мають на меті уніфіковане закріплення традицій і досвіду української адвокатури в сфері тлумачення норм адвокатської етики, а також загальновизнаних деонтологічних норм і правил, прийнятих у міжнародному адвокатському співтоваристві. Правила слугують обов`язковою для використання адвокатами системою орієнтирів при збалансуванні, практичному узгодженні своїх багатоманітних, іноді суперечливих професійних прав та обов`язків відповідно до статусу, основних завдань адвокатури і принципів її діяльності, визначених Конституцією України, Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та іншими законодавчими актами, а також закріплюють єдину систему критеріїв оцінки етичних аспектів поведінки адвоката.

Відповідно до статті 7 Правил у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності. Адвокат не може давати клієнту поради, свідомо спрямовані на полегшення вчинення правопорушень, або іншим чином умисно сприяти їх вчиненню його клієнтом або іншими особами. Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Згідно зі статтею 18 Правил адвокат інформує клієнта щодо ведення дорученої йому справи, у тому числі щодо правової позиції у справі. До підписання договору про надання професійної правничої (правової) допомоги у справі адвокат повинен з`ясувати всі відомі клієнту обставини, які можуть позначитися на визначенні наявності правової позиції у справі та її змісті, та запитати і вивчити всі відповідні документи, які є в розпорядженні клієнта. Якщо після виконання цих вимог адвокат переконається у наявності фактичних і правових підстав для виконання певного доручення, він повинен неупереджено й об`єктивно викласти їх клієнту і повідомити в загальних рисах, який час і обсяг роботи вимагатиметься для виконання цього доручення та які правові наслідки досягнення результату, якого бажає клієнт. Якщо за наявності фактичних і правових підстав для виконання доручення свідомо для адвоката існує поширена несприятлива (з точки зору гіпотетичного результату, бажаного для клієнта) практика застосування відповідних норм права, адвокат зобов`язаний повідомити про це клієнта. У випадку, коли адвокат дійде висновку про відсутність фактичних та правових підстав для виконання доручення, він зобов`язаний повідомити про це клієнта та узгодити з ним зміну змісту доручення, що відповідав би тому гіпотетичному результату, який може бути досягнутий згідно з чинним законодавством, або відмовитись від прийняття доручення. Адвокат повинен неупереджено й об`єктивно повідомити клієнту наявність відомих йому фактичних і правових підстав, які можуть позитивно або негативно впливати на ймовірне виконання певного доручення, і поінформувати в загальних рисах, який час і обсяг роботи вимагатиметься для виконання цього доручення та які правові наслідки досягнення результату, що бажає клієнт.

Відповідно до статті 19 Правил адвокату забороняється приймати доручення, якщо результат, якого бажає клієнт, або засоби його досягнення, на яких клієнт наполягає, є протиправними, або якщо доручення клієнта виходить за межі професійних прав і обов`язків адвоката. У випадках, якщо зазначені обставини не є очевидними, адвокат має надати відповідні роз`яснення клієнту. Якщо за таких обставин не вдається узгодити з клієнтом зміну змісту доручення, адвокат зобов`язаний відмовитись від укладення договору з клієнтом. Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Статтею 25 Правил встановлено, що адвокату категорично забороняється використовувати при виконанні доручення клієнта незаконні та неетичні засоби, зокрема, спонукати свідків до надання завідомо неправдивих показань, вдаватися до протизаконних методів тиску на протилежну сторону чи свідків (погроз, шантажу, тощо), використовувати свої особисті зв`язки (чи в окремих випадках особливий статус) для впливу прямо або опосередковано на суд або інший орган, перед яким він здійснює представництво, або захист інтересів клієнтів, використовувати інформацію, отриману від колишнього клієнта, конфіденційність якої охороняється законом, використовувати інші засоби, що суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

За результатами розгляду скарг повивача відповідачами в оскаржуваних рішеннях надано оцінку заявленим доводам скаржника, зокрема КДКА Полтавської області та ВКДКА дійшли висновків, що представлені скаржником ОСОБА_1 копії документів у своїй сукупності свідчать про обізнаність ОСОБА_4 про перебування ОСОБА_3 в період часу з 14 вересня 2018 року по 15 листопада 2018 року за адресою проживання скаржника ОСОБА_1 по АДРЕСА_6 , а не за адресою його реєстрації по АДРЕСА_2 . Ця обставина не заперечується, оскільки у позовній заяві до Київського районного суду м. Полтави від 04 жовтня 2018 року позивачкою ОСОБА_4 про це зазначено.

Так, 26 вересня 2018 року між адвокатом Карнаруком А.В. та ОСОБА_4 укладено угоду про надання правничої допомоги.

03 жовтня 2018 року Октябрським районним судом м. Полтави відкрито провадження у справі за заявою Управління соціального захисту населення виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради, зацікавлені особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна. З копії заяви до Управління соціального захисту населення виконавчого комітету Шевченківської районної у м. Полтаві ради від 27 вересня 2018 року встановлено, що ОСОБА_4 зазначила, що з 14 вересня 2018 року місцем перебування ОСОБА_3 є АДРЕСА_1 , як і в поясненні на ім`я начальника Полтавського відділу поліції ГУ НП у Полтавській області від 14 вересня 2018 року.

04 жовтня 2018 року ОСОБА_4 звернулася до Київського районного суду м. Полтави з позовною заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_3 та визнання майна спільною сумісною власністю та поділу майна. 05 жовтня 2018 року Київським районним судом м. Полтави за цим позовом відкрито провадження у справі.

У відповідності до частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо іншого не передбачено законом. Ця вимога закону кореспондується з пунктом І частини третьої статті 175 ЦПК України.

Матеріалами дисциплінарної справи підтверджено та ніким не заперечується, що зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання ОСОБА_3 була квартира АДРЕСА_7 , яка територіально розташована у Київському району міста Полтави, що свідчить про дотримання територіальної підсудності подання позовної заяви ОСОБА_4 до Київського районного суду м. Полтави. При відкритті провадження у справі судом не встановлено обставин, за яких суд мав передати справу на розгляд іншому суду у відповідності до пункту 1 частини першої статті 31 ЦПК України.

Як встановлено, справу за позовом ОСОБА_4 відкрито, розглянуто по суті та ухвалено судове рішення Київським районним судом м. Полтави, яке переглянуто Полтавським апеляційним судом та прийнято ним постанову від 18 березня 2020 року. При цьому адреса ОСОБА_3 у позові зазначалася відповідно до його офіційної реєстрації, що відповідає вимогам діючого законодавства та статті 27 ЦПК України.

Таким чином зазначаючи у позовній заяві про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_3 , адвокат ОСОБА_2 не порушив вимоги цивільно-процесуального законодавства України.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновків, що матеріали дисциплінарного провадження не містять доказів умисного допущення адвокатом ОСОБА_2 порушень вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики, оскільки дії адвоката ОСОБА_2 спрямовувались на належане представництво інтересів клієнта Ніконової Олени Олександрівни згідно умов угоди про надання правничої допомоги від 26 вересня 2018 року.

Також в матеріалах справи відсутні докази умисний дій адвоката ОСОБА_2 , спрямованих на позбавлення права власності брата позивача, ОСОБА_3 , на його майно. Крім того, суд зауважує, що відповідно до положень Цивільного кодексу України та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» всі дії в межах представництва інтересів клієнта адвокат вчиняє від імені такого клієнта, та саме останній набуває відповідних прав та обов`язків, та для такого клієнта виникають відповідні правові наслідки таких дій, а тому адвокат ОСОБА_2 під час представництва інтересів ОСОБА_4 , від імені та в інтересах якої вчиняв відповідні дії, не міг позбавити права власності брата позивача, ОСОБА_3 , на його майно в своїх інтересах, а доказів наявності відповідних протиправних домовленостей між адвокатом Карнаруком А.В. та Ніконовою О.О. матеріали справи не містять.

Таким чином, відповідні доводи позивача суд розцінює як його суб`єктивну оцінку дій адвоката ОСОБА_2 під час представництва інтересів ОСОБА_4 , яка є опонентом позивача у судових справах.

В ході розгляду дисциплінарної справи також встановлено, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , 20 листопада 2018 року ОСОБА_4 звернулася до приватного нотаріуса Карнарук Н.В. з заявою про прийняття спадщини у відповідності до частини першої статті 1264 Цивільного кодексу України.

Довід позивача про дії адвоката ОСОБА_2 щодо незаконного звернення ОСОБА_4 до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Карнарук Н.В. із заявою про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 не підтверджено матеріалами дисциплінарної справи, оскільки відсутні докази вчинення адвокатом Карнаруком А.В. дій щодо примушування ОСОБА_4 звернутися саме до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Карнарук Н.В. та перешкоджання ОСОБА_4 звернутися до іншого нотаріуса тощо. Пояснення ОСОБА_4 з цього приводу не спростовують наведені висновки.

Дії нотаріуса неодноразово оскаржено ОСОБА_1 у встановленому законодавством порядку. Доказів втручання або впливу адвоката ОСОБА_2 на вчинення нотаріальних дій не встановлено, як і не встановлено ознак дисциплінарного проступку в подіях, які відбувалися 08 серпня 2019 року в офісі приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу ОСОБА_5 ..

Таким чином, скаржником не надано доказів, як б свідчили про наявність в поведінці адвоката ОСОБА_2 дисциплінарного проступку, оскільки він діяв в рамках договору про надання правової допомоги, укладеного 26 вересня 2018 року з ОСОБА_4 , процесуальним опонентом якої є ОСОБА_1

31 липня 2019 року за взаємною згодою ОСОБА_4 та адвоката ОСОБА_2 угоду про надання правничої допомоги розірвано.

Дослідивши наданий ОСОБА_1 CD диск з відеозаписом подій, які мали місце 08 серпня 2019 року біля 17 години у нотаріальній конторі по АДРЕСА_5 , встановлено, що відео не містить відомостей про вчинення адвокатом ОСОБА_2 будь - яких протиправних дій. Адвокат ОСОБА_2 категорично заперечує вчинення будь-яких протиправних дій відносно ОСОБА_1 .

З огляду на відсутність в діях адвоката ОСОБА_2 складу дисциплінарного проступку, передбаченого частиною другою статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», суд доходить висновку про правомірність прийняття рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області про закриття дисциплінарної справи від 13 липня 2020 року та рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ХІІ-011/2020 від 21 грудня 2020 року.

Відтак, у задоволенні позову про визнання протиправними та скасування цих рішень слід відмовити.

У зв`язку з відмовою у задоволенні адміністративного позову відсутні підстави для розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 6-9, 72-77, 211, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,-

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_9 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області (вул. Котляревського, буд. 6, оф.2, м. Полтава, 36020, ідентифікаційний код 22543623) та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (вул. Борисоглібська, буд. 3, 2-ий поверх, м. Київ, 04070, ідентифікаційний код 26080214), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_10 ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги у порядку, встановленому статтею 297 з урахуванням положень підпункту 15.5 пункту 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.І. Слободянюк