Справа № 160/5597/21
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2021-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

05 травня 2021 року Справа № 160/5597/21

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Рищенко А.Ю., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Сурсько-Литовської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визнання протиправними та скасування протоколу та проєкту, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

12.04.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Сурсько-Литовської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати Протокол громадських слухань по проєкту "Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області" від 01.11.2019 та проєкт Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області;

- зобов`язати Сурсько-Литовську сільську раду Дніпровського району Дніпропетровської області призначити повторні громадські слухання по проекту "Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області".

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.04.2021 позовну заяву залишено без руху, у зв`язку із недотриманням вимог ст. 161 КАС України та надано десятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.

29.04.2021 представником позивача подано до суду доказ сплати судового збору та заяву про поновлення строку звернення до суду.

В обгрунтування заяви про поновлення строку звернення до суду було зазначено, що про оскаржуваний протокол від 01.11.2019 та проєкт Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області ОСОБА_1 дізнався лише наприкінці 2020 року на сесії виконавчого комітету Сурсько-Литовської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, після обрання 30.11.2020 ОСОБА_1 до членів виконавчого комітету Сурсько-Литовської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області.

Розглянувши вказану заяву позивача, суд виходить з наступного.

Так, ч. 1 ст. 122 КАС України передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

З наведених положень Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

В контексті наведеного слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, положення «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке прийнято рішення або вчинені дії. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися, не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28 березня 2006 року у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45).

Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач 01.11.2019 брав участь у громадських слуханнях по проєкту "Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області" та відповідно брав участь у голосуванні. За результатами голосування було складено протокол громадських слухань по проєкту "Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області" від 01.11.2019 та проєкт Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області.

Не зважаючи на те, що протокол громадських слухань по проєкту "Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області" був складений 01.11.2019, на підставі якого було розроблено генеральний план села, до суду ОСОБА_1 звернувся лише у квітні 2021 року, тобто більш ніж через рік після складання спірного протоколу громадських слухань по проєкту "Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області" та проєкту Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області.

При цьому, судом не приймається до уваги твердження позивача стосовно того, що про існування оскаржуваного протоколу та проєкту Генерального плану останній дізнався лише наприкінці 2020 року, після обрання 30.11.2020 ОСОБА_1 до членів виконавчого комітету Сурсько-Литовської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, оскільки зазначений факт є не підтверджений належними та допустимими доказами в розумінні ст. 73, 74 КАС України.

Більш того, зазначене позивачем посилання на відеозапис (https://www.facebook.com/groups/78890/permalink/113170), на якому начебто зафіксовано факт ознайомлення позивача з оскаржуваними протоколом та проєктом, є недоступним, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості надати правову оцінку вказаному відеозапису.

Таким чином, з урахуванням вищевикладеного суд визнає неповажними підстави, на які посилається позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку для звернення до суду з відповідною позовною заявою.

У відповідності до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 2 статті 123 КАС України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Аналізуючи викладені вище обставини та надані докази у їх сукупності, враховуючи те, що підстави, з яких пропущено строк звернення до суду визнані судом неповажними, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для повернення позовної заяви ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 122, 123, 169, 248 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сурсько-Литовської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визнання протиправними та скасування протоколу та проєкту, зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачеві, разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити, що згідно з ч. 8 ст. 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали у відповідності до вимог ст. 295 КАС України та у порядку, встановленому п.п.15.5 п.15 Розділу VІІ Перехідних положень КАС України.

Ухвала суду набирає законної сили у строки, встановлені ст. 256 КАС України.

Суддя А. Ю. Рищенко