Справа № 804/1571/18
Суддя: Кадникова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2018-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 липня 2018 року Справа № 804/1571/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Кадникової Г.В.,
при секретарі судового засідання Молоданові М.Ю.,
за участю: представника позивача Бірюкова С.В.,
представника відповідача Горшкової Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за адміністративним позовом Приватного підприємства «БП Промпостачання» до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення,
Відповідач заперечує проти позовних вимог. Письмовий відзив на позовну заяву долучений до матеріалів справи.
Ухвалою суду від 05.03.2018р. позовну заяву залишено без руху, зі встановленням строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви.
На виконання ухвали суду, позивачем усунуті виявлені недоліки позовної заяви.
Ухвалою суду від 25.05.2018 року позов прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі. Розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження.
Суд, заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши та вивчивши подані документи і матеріали справи, оцінивши їх у сукупності, прийшов до наступних висновків.
З матеріалів справи вбачається, що ПП «БП Промпостачання» з 01.03.2017 року є платником податку на додану вартість.
Відповідно до даних Електронного кабінету платника: 41111309 Приватне підприємство «БП Промпостачання»; Реєстр операцій, Дата операції з_по_;Дата документу: з 01.08.2017р. по 31.08.2017р.; Номер документу _;Тип операції: «реєстрація податкової накладної-виданої» та «реєстрація ПН-виданої неплатнику ПДВ»; колонка Сума операції=2544537,18 в Електронному кабінеті платника (що дорівнює декларації 2544537,00 у рядку 1.1 колонка Б) грн.
З матеріалів справи також вбачається, що податковим органом враховані як зареєстровані податкові накладні, які відсутні у Електронному кабінеті платника, а саме: в програмі М.Е.DOK 10.01.193- 41111309 ПП «БП Промпостачання», Період створення: серпень 2017 року, Дата документа серпень 2017 року й ці податкові накладні обліковуються як такі реєстрація яких зупинена, про що наявні відповідні квитанції.
В акті перевірки зафіксовано такі порушення:
- за даними ЄРПН ПП «БП Промпостачання» складено податкові накладні на суму ПДВ 3 250 484,22 грн., з них розрахунків коригування до податкових накладних на суму ПДВ (-28 433,45 грн.) та одержано податкові накладні, складені постачальниками у серпні 2017 року на суму ПДВ 2 524 284,46 грн. з них розрахунків коригування до податкових накладних на суму ПДВ - (- 3331,68 грн);
- таким чином, підприємство в порушення занижено податкові зобов`язання у серпні 2017 року на 734380грн.22коп.;
- за результатами перевірки податкової звітності з ПДВ за серпень 2017 року встановлено наступні відхилення задекларованих показників:
- - у рядку 1.1. колонка А: дані платника: 12722686 грн., дані перевірки: 16394585 грн., відхилення «+ 3671900» грн.;
- - у рядку 1.1. колонка Б: дані платника: 2544537 грн., дані перевірки: 3278917грн., відхилення «+ 734380» грн.;
- - у рядку 7 колонка А: дані платника: «-142167» грн., дані перевірки:«-142167» грн., відхилення «0» грн.;
- - у рядку 9. колонка Б: дані платника: 2516104 грн., дані перевірки: 3250484 грн., відхилення «+ 734380» грн.;
- - у рядку 10.1. колонка А: дані платника: 12439347 грн., дані перевірки: 12439347 грн., відхилення «0» грн.;
- - у рядку 10.1. колонка Б: дані платника: 2487869 грн., дані перевірки: 2487869грн., відхилення «0» грн.;
- - у рядку 14. колонка Б: дані платника: «-3332» грн., дані перевірки: «-3332» грн., відхилення «0» грн..;
- - у рядку 17. колонка Б: дані платника: 2484537 грн., дані перевірки: 2484537 грн., відхилення «0» грн.;
- за вказане порушення передбачено застосування штрафної санкції згідно пункту 123.1 статті 123 Податкового кодексу України у розмірі 25% суми визначеного податковим органом податкового зобов`язання.
Тож, вважаючи протиправним оскаржуване податкове повідомлення-рішення, позивач звернувся до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, врегульовані Податковим кодексом України.
Відповідно до статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Згідно із підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
При цьому, згідно із підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
Таким чином, податковим законодавством чітко визначені предмети камеральної та документальної перевірки, зокрема:
1) камеральною охоплюються питання щодо:
- своєчасності подання податкових декларацій (розрахунків);
- своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних;
- своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання;
2) документальною перевіркою охоплюються питання:
- своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів.
В розглянутому спорі камеральна перевірка проведена стосовно достовірності та повноти нарахування, а також сплати платником податків податкових зобов`язань з ПДВ у податковій декларації з ПДВ за липень 2017 року. Однак, вказаний предмет відноситься до документальної перевірки.
Не додержання меж камеральної перевірки підтверджується також видом санкції, застосованої відповідачем, а саме штрафу в порядку статті 123 Податкового кодексу України, відповідно до якої у разі, якщо контролюючий орган самостійно визначає суму податкового зобов`язання платника податків на підставах, визначених підпунктами 54.3.1, 54.3.2, 54.3.4, 54.3.5, 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, зазначене тягне за собою накладення на платника податків штрафу в розмірі 25 відсотків суми визначеного податкового зобов`язання,
Таким чином, суд приходить до висновку, що контролюючим органом проведено камеральну перевірку, предмет якої не підпадає під поняття камеральної перевірки відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України що, у свою чергу, вказує на невиконання контролюючим органом вимог закону щодо порядку призначення та проведення перевірок, та призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності у зв`язку із цим правових наслідків такої.
Зазначений висновок відповідає неодноразово висвітленій правовій позиції Верховного Суду України.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Кодекс адміністративного судочинства України, в частині 6 статті 7, закріпив для суду правило, відповідно до якого аналогія закону та аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування.
Контролюючий орган у цій справі є суб`єктом владних повноважень, який повинен діяти на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
У рішенні від 20.10.2011 року «Рисовський проти України» ЄСПЛ підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Згідно з пунктом 71 вказаного рішення державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.
Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до п.2 ч.2 та ч.3 ст.245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень. У разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
З приводу розподілу судових витрат суд зазначає, що на підставі ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст.ст.139, 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Адміністративний позов Приватного підприємства «БП Промпостачання» до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 06 серпня 2018 року.

Суддя Г. В.Кадникова