Справа № 480/2043/19
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2021-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

11 травня 2021 р.Справа № 480/2043/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Спаскіна О.А. , Любчич Л.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження клопотання Бігун Олени Сергіївни - законного представника ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 по справі № 480/2043/19

за позовом Головного управління ДПС у Сумській області

до ОСОБА_1 в особі законного представника ОСОБА_2

про стягнення податкового боргу,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 адміністративний позов Головного управління ДПС у Сумській області до ОСОБА_1 в особі законного представника ОСОБА_2 про стягнення податкового боргу задоволено.

14.04.2021 (відповідно до штемпеля на конверті) ОСОБА_2 - законним представником ОСОБА_1 направлено безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу на зазначене рішення, яка надійшла 16.04.2021.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 21.04.2021 витребувано з Сумського окружного адміністративного суду справу № 480/2043/19, яка до суду апеляційної інстанції надійшла 06.05.2021.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування вимог зазначеного клопотання заявник посилається на те, що первинно апеляційна скарга на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 у даній справі була подана в строк, передбачений процесуальним законодавством.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 16.01.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_2 - законного представника відповідача на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 року по справі № 480/2043/19 - залишено без руху. Надано ОСОБА_2 - законному представнику відповідача строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення її без руху шляхом надання копії апеляційної скарги для позивача.

ОСОБА_2 31.01.2020 (відповідно до штемпеля на конверті), тобто в строк, встановлений судом, усунуто недоліки поданої апеляційної скарги шляхом надання копії апеляційної скарги для позивача.

Однак, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 05.02.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_2 - законного представника відповідача повернуто скаржнику, в зв`язку з не усуненням її недоліків у строк, встановлений судом.

16.03.2020 ОСОБА_2 повторно подано апедяційну скаргу на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.10.2019.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 22.05.2020 у даній справі апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без руху, в зв`язку з не сплатою судового збору за її подання, а ухвалою від 14.09.2020 повернуто скаржнику.

З огляду на викладене, апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.10.2019, оскільки вважає, що строк пропущено не з його вини, а через незадовільну доставку кореспонденції, у зв`язку з чим помилково повернуто первісну апеляційну скаргу, та через протиправну вимогу сплатити судовий збір, у зв`язку з чим повернуто повторну апеляційну скаргу.

Перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Матеріалами справи підтверджений факт подання апелянтом 21.11.2019 (відповідно до штемпеля на конверті), тобто в межах строку, передбаченого КАС України, апеляційної скарги на вищезазначене рішення Сумського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 16.01.2020 року зазначена апеляційна скарга була залишена без руху та наданий строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення її без руху шляхом надання копії апеляційної скарги для позивача.

Згідно поштового повідомлення ОСОБА_2 отримала копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 24.01.2020 року, а отже строк для усунення недоліків закінчився 03.02.2020 (а.с. 114).

Враховуючи те, що вимоги ухвали у встановлений судом строк не виконані, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 05.02.2020 апеляційну скаргу апеляційну скаргу ОСОБА_2 - законного представника відповідача повернуто скаржнику.

16.03.2020 ОСОБА_2 повторно подано апедяційну скаргу на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.10.2019.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 22.05.2020 у даній справі апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги шляхом сплати судового збору в розмірі 2881,50 грн. та надання безпосередньо до суду оригіналу платіжного доручення (квитанції тощо) протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення її без руху, але не пізніше 10 днів з дня закінчення карантину, пов`язаного із запобіганням поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

Згідно поштового повідомлення апелянтом отримано копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 12.06.2020 (а.с. 154).

Враховуючи те, що вимоги ухвали у встановлений судом строк не виконані, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 14.09.2020 апеляційну скаргу повернуто скаржнику.

Згідно списку згрупованих поштових відправлень рекомендованих листів, копія ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 14.09.2020 разом з оригіналом апеляційної скарги направлена апелянту ще 24.09.2020.

В свою чергу, як вбачається з матеріалів справи, втретє з апеляційною скаргою скаржник звернувся лише 14.04.2021 (відповідно до штемпеля на конверті).

Відповідно до ч. 1 ст. 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В силу ч. 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини "Устименко проти України" (№ 32053/13) зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності".

У пункті 48 рішення Європейського суду з прав людини "Пономарьов проти України" (№ 3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у пункті 35 рішення Європейського суду з прав людини "Юніон Аліментаріа ОСОБА_2 проти Іспанії" визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання ("Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" № 11681/85).

У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Осман проти Сполученого Королівства" зазначено, що обмеження не буде сумісним з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, "якщо воно не має правомірної мети і якщо відсутнє пропорційне співвідношення між вжитими засобами та поставленою метою" (CASO OSMAN CONTRA REINO UNIDO № 23452/94).

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Колегія суддів зазначає, що ОСОБА_2 було достеменно відомо про прийняття рішення, що нею оскаржується, але не дотримано порядку при первинному поданні апеляційної скарги 21.11.2019 (відповідно до штемпеля на конверті), а саме, не надано копії апеляційної скарги для позивача, у строк, встановлений судом та законом, та при повторному поданні апеляційної скарги 16.03.2020, а саме, не надано документу про сплату судового збору.

В контексті наведеного, зважаючи на положення вказаних правових норм законодавства, невиконання вимог процесуального закону щодо належного оформлення апеляційної скарги, та, як наслідок, повернення заявнику апеляційної скарги не належать до об`єктивних обставин особливого і непереборного характеру, які можуть зумовити перегляд остаточного і обов`язкового судового рішення після закінчення строку його апеляційного оскарження, а відтак не свідчить про наявність поважних підстав для поновлення цього строку.

Вказана позиція підтверджена висновками Верховного Суду, викладеними в ухвалі від 05.08.2020 по справі № П/808/182/14 (К/9901/16221/20).

Та обставина, що ОСОБА_2 звернулась з первинною апеляційною скаргою у строк (яку було залишено без руху та повернуто з підстав несвоєчасного подання копії апеляційної скарги для позивача) не є підставою вважати пропуск строку поважним, оскільки невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, адже не є такою, що не залежить від волі особи, яка її подає, і не надає такій особі права у будь-який необмежений після спливу строку апеляційного оскарження час реалізовувати право на оскарження судових рішень.

Згідно з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 03 квітня 2018 року у справі №804/7050/16 (адміністративне провадження №К/9901/41446/18), право на повторне звернення з апеляційною скаргою може бути реалізовано лише в межах процесуального строку на апеляційне оскарження, встановленого законом.

Отже, наведена причина пропуску строку оскарження рішення не може бути визнана поважною та слугувати підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Посилання заявника апеляційної скарги на помилковість висновків суду апеляційної інстанції під час постановлення ухвали від 05.02.2020 про повернення первісної скарги скаржнику з підстав несвоєчасного подання копії апеляційної скарги та протиправність ухвали від 22.05.2020 про вимогу сплатити апелянту судовий збір, у зв`язку з чим повторну апеляційну скаргу безпідставно повернуто ухвалою від 14.09.2020, не можуть бути враховані судом апеляційної інстанції, адже оцінка правомірності дій суду апеляційної інстанції в цій частині можуть бути надані тільки судом вищої інстанції в межах розгляду касаційних скарг на такі ухвали.

При цьому, колегія суддів зауважує, що вдруге апеляційна скарга повернута заявнику ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 14.09.2020 та направлена 24.09.2020, тоді як втретє з апеляційною скаргою ОСОБА_2 звернулась лише 14.04.2021 (відповідно до штемпеля на конверті).

Надаючи оцінку обґрунтованості поданого клопотання, колегія суддів зауважує на те, що після повернення вдруге поданої заявником апеляційної скарги (14.09.2020) й до моменту звернення скаржника до суду апеляційної інстанції з такою скаргою втретє (14.04.2021) сплинуло 7 (сім) місяців, а, отже, в цій ситуації заявник, вочевидь, допустив безпідставне зволікання з поданням апеляційної скарги.

Жодних доводів про поважність причин, з яких відбулося таке зволікання з поданням апеляційної скарги, заявник в клопотанні про поновлення строку не наводить, в той час як вказані аргументи є доречними та важливими в контексті розгляду цієї справи.

При вирішенні питання про поновлення строку апеляційного оскарження суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги до дати повторного звернення з апеляційною скаргою і т.д.

Вказана позиція підтверджена висновками Верховного Суду, викладеними в ухвалі від 27.07.2020 по справі № 580/1443/19 (К/9901/18033/20).

Відтак, зазначені ОСОБА_2 обставини про поновлення строку на подання апеляційної скарги є необґрунтованими та безпідставними, а тому останні не можуть свідчити про поважність підстав його пропуску.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання Бігун Олени Сергіївни - законного представника ОСОБА_1 про поновлення строку апеляційного оскарження.

Керуючись ст. ст. 121, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 по справі № 480/2043/19, наведені ОСОБА_2 - законним представником Марцонь Фадея Віталійовича.

Клопотання Бігун Олени Сергіївни - законного представника ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя П`янова Я.В.
Судді Спаскін О.А. Любчич Л.В.