Справа № 202/154/21
Суддя: Бєсєда Г. В.
Дата ухвалення: 2021-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 202/154/21
Провадження № 2-а/202/22/2021
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

06 травня 2021 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді: Бєсєди Г.В.

за участю секретаря: Голобородько О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Індустріального районного суду м. Дніпропетровська адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській областіпро скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження по справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська із адміністративним позовом до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській областіпро скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження по справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що постанова від 18.12.2020 року є необґрунтованою, незаконною, а отже підлягає скасуванню. Підставою для скасування зазначав, що постанова від 18.12.2020 року не відповідає вимогам ч. 1 ст. 283 КУпАП, а саме в ній не зазначено нормативного акта, що передбачає відповідальність за адміністративне правопорушення; протокол про адміністративне правопорушення від 15.12.2020 року складено на підставі акту від 15.12.2020 року, на який він надав заперечення та станом на сьогоднішній день не отримав відповіді на заперечення. Зазначав, що позапланова перевірка на ПрАТ «Павлоградхліб» здійснювалася у період з 03.09.2020 року по 16.09.2020 рік з питань повноти, своєчасності нарахування, виплати заробітної плати та розрахунку при звільненні. За результатами перевірки виявлено порушення, які відображено в акті інспекційного відвідування від 16.09.2020 року №37/4.5-1971 на усунення виявлених порушень було видано припис від 17.09.2020 року. 12.10.2020 року листом вих. № 274 від 09.10.2020 року ПрАТ «Павлоградхліб» повідомило про виконання припису та надало всі підтверджуючі документи. Зазначав, що в ході даної перевірки інспекторами надавались вимоги щодо надання документів, зокрема: особових карток звільнених працівників, наказів на відпустку, наказів на звільнення, розрахунку на звільнення та інше. При наданні запитуваних документів інспекторам з праці неодноразово зазначалося, що підставою перевірки є виключно перевірка виконань припису і вони не можуть виходити за межі перевірки. Проте, як з`ясувалося з акту №51/4.5-1971 інспекторами встановлено, що всі порушення, які конкретно описувалися в приписі від 17.09.2020 року щодо визначених працівників ( ОСОБА_2 та інших медичних сестер) виконані, натомість в зазначеному акті описуються інші п`ять порушень, а саме: стосовно інших двох фізичних осіб: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ; невиплата їм при звільненні в повному обсязі компенсації за невикористані дні відпустки та неповного розрахунку в день звільнення; порушення трудового законодавства стосовно достовірності обліку робочого часу диспетчерів; невідповідність окремих положень Правил внутрішнього трудового розпорядку ПрАТ «Павлоградхліб» вимогам закону. Звертав увагу суду, що викладені в акті №51/4.5-1971 порушення жодним чином не стосуються підстав перевірки, здійсненної у період з 02.12.2020 року по 15.12.2020 року перевіряючи вийшли за межі позапланової перевірки по виконанню припису, який винесений за результатами перевірки дотримання законодавства.

Представник Головного управління Держпраці у Дніпропетровській областінадав відзив на позовну заяву в якому зазначив, що підставою для здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю). Захід державного контролю за додержанням законодавства про працю у ПрАТ «Павлоградхліб» проводився у встановленому законом № 877 порядку, у зв`язку з перевіркою Управлінням Держпраці виконання позивачем вимог припису про усунення виявлених порушень законодавства про працю від 17.09.2020 року № 37/4.5-1971- 22. За результатами інспекційного відвідування було складено акт № 37/4.5-1971 від 17.09.2020 року яким зафіксовані порушення законодавства про працю та винесено припис про усунення виявлених порушень, а саме: приписом було передбачено усунути порушення вимог статті 57 КЗпП України; приписом було передбачено усунути порушення вимог частини другої статті 30 Закону України «Про оплату праці» щодо обов`язку роботодавця забезпечити достовірний облік виконуваної працівником роботи; приписом було передбачено усунути порушення вимог частини другої статті 30 Закону України «Про оплату праці» щодо обов`язку роботодавця забезпечити бухгалтерський облік витрат на оплату праці у встановленому порядку; приписом було передбачено усунути порушення вимог частини першої статті 116 КЗпП України; приписом було передбачено усунути порушення вимог частини першої статті 83 КЗпП України.

Позивач надав заяву про розгляд справи без його участі, позовну заяву підтримав та просив задовольнити.

Представник Головного управління Держпраці у Дніпропетровській областів судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Суд, дослідивши докази по справі, приходить до таких висновків.

Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області17.09.2020 року було винесено припис про усунення виявлених порушень № 37/4.5-1971/22. Приписом було передбачено усунути порушення законодавства про працю, виявлені в ході проведення інспекційного відвідування, в строк до 12.10.2020 року, а саме порушення вимог статті 57 КЗпП України щодо тривалості щотижневої роботи; порушення вимог частини другої статті 30 Закону України «Про оплату праці» щодо обов`язку роботодавця забезпечити достовірний облік виконуваної працівником роботи; порушення вимог частини другої статті 30 Закону України «Про оплату праці» щодо обов`язку роботодавця забезпечити бухгалтерський облік витрат на оплату праці у встановленому порядку; порушення вимог частини першої статті 116 КЗпП України щодо здійснення виплат працівникам при звільненні; порушення вимог частини першої статті 83 КЗпП України щодо нарахування грошової компенсації при звільненні.

Інспектором праці Управління Держпраці складено протокол про адміністративне правопорушення від 15.12.2020 року № 28/4.5-1971 та на підставі статей 230- 1, 284 КУпАП винесена постанова по справі про адміністративне правопорушення від 18.12.2020 року № 9/4.5-1971, відповідно до якої ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу в сумі 850 грн. за порушення вимог ст. 188-6 КУпАП, а саме: невиконання законних вимог посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю.

Статтею 19 Конституції України установлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року N 96 (далі - Положення N 96) Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Підпунктом 6 п. 4 Положення N 96 передбачено, що Держпраця відповідно до покладених на неї завдань, здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.

Згідно із п. 7 Положення N 96 Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Підпунктом 47 п. 4 Положення про Головне управління (Управління) Державної служби України з питань праці в області, затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України від 27.03.2015 року № 340, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 20.04.2015 року за № 438/26883, установлено, що Управління Держпраці відповідно до покладених на неї завдань: складає у випадках, передбачених законом, протоколи про адміністративні правопорушення, розглядає справи про такі правопорушення і накладає адміністративні стягнення.

Статтею 188-6 КУпАП установлено, що невиконання законних вимог посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, щодо усунення порушень законодавства про працю та загальнообов`язкове державне соціальне страхування або створення перешкод для діяльності цього органу - тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Постановою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 05.10.2020 року (справа № 185/6449/20) на ОСОБА_1 за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави у розмірі 510 (п`ятсот десять) гривень.

Постановою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 03.12.2020 року (справа № 185/6450/20) на ОСОБА_5 за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави у розмірі 510 (п`ятсот десять) гривень.

Частиною 4 ст. 78 КУпАП обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Згідно постанови Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 05.10.2020 року (справа № 185/6449/20) 16 вересня 2020 року, при перевірці ПАТ «Павлоградхліб», яке знаходиться за адресою: вул. Шутя, 5-а м. Павлоград, питань своєчасного нарахування та виплати заробітної плати та розрахункових, дотримання законодавства при звільненні інспектором праці Головного Управління Держпраці у Дніпропетровській області Державної служби України з питань праці встановлено порушення головою правління ПАТ «Павлоградхліб» Навроцьким Д.В. вимог законодавства про працю. Так, інспектуванням Правил внутрішнього трудового розпорядку, графіків змінності, наказів та заяв про прийняття працівників на роботу встановлено, що сестри медичні працюють не повний робочий час (0,5 ставки) при цьому час початку і закінчення щоденної роботи медичних сестер, наприклад, ОСОБА_6 та ОСОБА_2 не встановлено і правилами внутрішнього трудового розпорядку і графіками змінності у відповідності до законодавства, в порушення вимог статті 57 КЗпП України. Крім того, інспектуванням табелів обліку використання робочого часу розрахунків заробітної плати встановлено, що в липні 2020 року медична сестра ОСОБА_2 відпрацювала 12 днів по 6 годин, тобто 72 години. При цьому із нарахованої пропорцій відпрацьованому часу відповідно до встановленого окладу медичної сестри (згідно з штатні розкладом - 4 740 грн.) заробітної плати було відраховано профспілкові внески в розмірі 21,81 грн. (1% від нарахованої заробітної плати) без письмової заяви ОСОБА_2 тобто безпідставно. Аналогічне порушення відбулось також в серпні 2020 року. Таким чином, заробітна плата ОСОБА_2 за липень - серпень 2020 року виплачена в розмірі меншому, ніж розмір заробітної плати із розрахунку встановленого посадового окладу, пропорційно відпрацьованому часу, а також в розмірі меншому, ніж необхідний розмір мінімальної заробітної при невиконанні працівником у повному обсязі місячної (годинної) норми праці, в порушення вимог частини першої статті 94 КЗпП України, частини першої статті 1 Закону України «Про оплату праці». Згідно табелю обліку використання робочого часу та розрахунків заробітної плати встановлено, що в серпні 2020 року медична сестра ОСОБА_2 відпрацювала три зміни по шість годин, робочий час медичних сестер триває з 24.00 год. до 06.00 год., тобто всі години роботи медичних сестер відпрацьовані у нічний час. При цьому нараховані доплати за роботу в нічний час в розмірі 25% (відповідно до пункту 5.12 Колективого договору) здійснено не за всі часи, відпрацьовані у нічний час, в порушення вимог статті 108 КЗпП України. 07.08.2020 року при звільненні ОСОБА_2 грошова компенсація була нарахована не за всі дні невикористаної щорічної відпустки. Так, ОСОБА_2 працювала у період з 10.07.2020 року до 07.08.2020 року, у щорічних відпустках за період роботи не перебувала, у загальній кількості пропрацювала 29 календарних днів, при цьому компенсація була нараховані лише за 1 день невикористаної щорічної відпустки, в порушення вимог частини першої статті 116 КЗпП України, а також порушення вимог частини першої статті 83 КЗпП України. Також, із заробітної плати ОСОБА_2 за липень-серпень 2020 року проводилось відрахування профспілкових внесків на загальну суму 28,62 грн. Разом з тим інспектуванням заяв працівників підприємства за червень - серпень 2020 року на утримання із заробітної плати профспілкових внесків встановлено, що ОСОБА_2 заяву на утримання із заробітної плати профспілкових внесків не писала, тобто дане утримання проводилось, в порушення вимог частини першої статті 127 КЗпП України, а також порушення вимог частини третьої статті 249 КЗпП України.

Згідно постанови Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 03.12.2020 року (справа № 185/6450/20) 16.09.2020 року о 17.30 год., під час інспекційного відвідування в м. Павлоград по вул. Шутя, 5-А, виявлено порушення вимог законодавства про працю головним бухгалтером ПАТ «Павлоградхліб» ОСОБА_5 , а саме: в ПрАТ «Павлоградхліб» не забезпечено достовірний облік виконуваної працівником роботи, а також не забезпечено бухгалтерський облік витрат на оплату праці. Так, інспектуванням табелів обліку використання робочого часу та розрахунків заробітної плати встановлено, що в липні 2020 року медична сестра ОСОБА_2 відпрацювала 4 дні по 6 годин, при цьому в колонці «Відпрацьовано днів» наявна позначка «2», в колонці «Відпрацьовано годин» наявна позначка «24», в колонці «в т.ч. ночных» наявна позначка «12»; медична сестра ОСОБА_2 відпрацювала 12 днів по 6 годин, при цьому в колонці «Відпрацьовано днів» наявна позначка «7», в колонці «Відпрацьовано годин» наявна позначка «72», в колонці «в т.ч. ночных» наявна позначка «36». Разом з тим, робочий час медичних сестер триває з 24.00 до 06.00, тобто всі години роботи медичних сестер відпрацьовані у нічний час. При цьому нарахування доплати за роботу в нічний час в розмірі 25% (відповідно до пункту 5.12 Колективого договору) здійснено не за всі часи, відпрацьовані у нічний час. Зазначені факти свідчать про порушення вимог частини другою статті 30 Закону України «Про оплату праці», якою передбачено: «Роботодавець зобов`язаним забезпечити достовірний облік виконуваної працівником роботи і бухгалтерський облік витрат на оплату праці у встановленому порядку.».

Вина правопорушника ОСОБА_1 підтверджуються також письмовими матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення від 15.12.2020 року, актом перевірки від 15.12.2020 року, копіями розрахункових листів.

Згідно вимог ч.1 ст.283 КУпАП, постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (занаявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Інспектором в оскаржуваній постанові дійсно не зазначено статтю КУпАП, за якою позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності, однак постанова містіть диспозицію статті, та зазначене не спростовує порушення позивачем вимог ст. 188-6 КУпАП, та є опискою.

Доводи позивача, що інспектором при повторній перевірці було виявлено інші порушення ніж зазначені в приписі, спростовуються доказами наявними в матеріалах справи, а зазначення в постанові нових прізвищ фізичних осіб, яким не здійснено виплату компенсації за дні невикористаної відпустки при звільненні, не є новими фактами виявлених порушень трудового законодавства, оскільки в приписі було зазначено наведені порушення та наведено приклад щодо конкретних працівників.

З огляду на вищезазначене, враховуючи законодавчо закріплений обов`язок роботодавця щодо тривалості щотижневої роботи, обов`язок роботодавця забезпечити достовірний облік виконуваної працівником роботи, обов`язку роботодавця забезпечити бухгалтерський облік витрат на оплату праці у встановленому порядку; обов`язок здійснення виплат працівникам при звільненні; обов`язок щодо нарахування грошової компенсації при звільненні, які були порушені позивачем, а також з огляду на права працівників суд вважає, що відповідачем правомірно, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством, винесена постанова про адміністративне правопорушення від 18.12.2020 року, тому підстави для скасування оскаржуваної постанови відсутні, а позов ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській областіпро скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження по справі про адміністративне правопорушення не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 9, 72, 73, 75, 77, 205, 241, 242, 244, 246, 286 КАС України суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській областіпро скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження по справі про адміністративне правопорушення - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі протягом десяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Г.В. Бєсєда