Справа № 520/4137/2020
Суддя: Рєзнікова С.С.
Дата ухвалення: 2021-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

11 травня 2021 р.Справа № 520/4137/2020
Суддя Другого апеляційного адміністративного суду Рєзнікова С.С., розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду Перцової Т.С., Жигилія С.П. та Русанової В.Б. по справі 520/4137/2020

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області

про визнання незаконним рішення та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Другого апеляційного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на окрему ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 29.01.2021 по справі № 520/4137/2020 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання незаконним рішення та зобов`язання вчинити певні дії.

27.04.2021 на адресу Другого апеляційного адміністративного суду від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід суддям Другого апеляційного адміністративного суду Перцової Т.С, Жигилія С.П., Русанової В.Б. подальшої участі у розгляді справи № 520/4137/2020.

В обґрунтування заяви про відвід позивачем зазначено, що судді Перцова Т.С., Жигилій С.П. та Русанова В.Б. задовольнивши клопотання відповідача щодо поновлення строку на апеляційне оскарження окремої ухвали місцевого адміністративного суду від 29.01.2021 порушили права позивача, норми процесуального права та діяли явно упереджено щодо нього, оскільки розглянули клопотання відповідача, яке не направлялось на його адресу та без врахування думки позивача.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 28.04.2021 заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Перцової Т.С., суддів Жигилія С.П., Русанової В.Б. по справі № 520/4137/2020 визнано необґрунтованою.

Відповідно до ч. 4 ст. 40 КАС України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно з ч. 8 ст. 40 КАС України, суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Відповідно до ч. 11 ст. 40 КАС України, питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Матеріали справи та заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду Перцової Т.С., Жигилія С.П. та Русанової В.Б. отримано суддею Рєзніковою С.С. 11.05.2021.

Дослідивши матеріали справи та доводи заяви позивача про відвід, слід зазначити наступне.

Відповідно до ст. 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Відповідно до положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність судді є презумпцією, поки не надано доказів протилежного.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Практика цього Суду свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин, сумнівів у неупередженості конкретного судді (пункті 45-50 рішення ЄСПЛ у справі "Морель проти Франції"; пункт 23 рішення ЄСПЛ у справі "Пескадор Валеро проти Іспанії") або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (пункт 40 рішення ЄСПЛ у справі "Лука проти Румунії"), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (пункт 44 рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії"; пункт 30 рішення ЄСПЛ у справі "Пабла Кю проти Фінляндії"; пункт 96 рішення ЄСПЛ у справі "Мікалефф проти Мальти").

ЄСПЛ в пункті 49 рішення у справі "Білуха проти України" вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію цей суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункт 52 рішення у справі "Білуха проти України").

Як вже вище зазначалось, в обґрунтування заяви про відвід позивачем зазначено, що судді Перцова Т.С., Жигилій С.П. та Русанова В.Б. задовольнивши клопотання відповідача щодо поновлення строку на апеляційне оскарження окремої ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 29.01.2021 порушили права позивача, норми процесуального права та діяли явно упереджено щодо нього.

Тобто, підставами відводу є незгода позивача із процесуальним рішенням суду під час розгляду справи, яке може бути оскаржено у порядку встановленому положеннями КАС України.

Будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість складу колегії суддів у результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається.

Отже, доводи покладені в основу заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі головуючого судді Перцової Т.С., суддів Жигилія С.П., Русанової В.Б. по справі №520/4137/2020 не дають жодних підстав вважати, що склад суду не є безстороннім або є упередженим.

Враховуючи, що підстави для відводу заявником не обґрунтовані, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви про відвід.

Керуючись ст. ст. 36, 39, 40 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду Перцової Т.С., Жигилія С.П. та Русанової В.Б. по справі №520/4137/2020 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Рєзнікова С.С.