Справа № 540/1721/21
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2021-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/1721/21

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Пекний А.С., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Херсонської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення Херсонської міської ради,

встановив:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Херсонської міської ради (далі-відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Херсонської міської ради від 02.09.2020 року №2504 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Херсона".

У зв`язку із зверненням до суду з адміністративним позовом, який не відповідає вимогам процесуального законодавства, ухвалою суду від 23.04.2021р. вказаний позов було залишено без руху з надання позивачу строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

11 травня 2021 року до суду надійшла заява про усунення недоліків.

Вирішуючи вказану заяву, суд виходить з наступного.

Зі змісту хвали від 23.04.2021 р. убачається, що підставою залишення позову без руху стала її невідповідність вимогам, встановленим Кодексом адміністративного судочинства України, а саме до позову не були додані документ про сплату судового збору у сумі 908,00 грн., або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, а також докази наявності у позивача порушеного права, що підлягає судовому захисту.

При цьому слід зауважити, що особливості провадження у справах щодо оскарження нормативно-правових актів органів виконавчої влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування та інших суб`єктів владних повноважень установлені статтею 264 КАС України, відповідно до якої право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

Оскарженим рішенням затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Херсона, відтак воно як нормативно-правовий акт має застосовуватись до власників або користувачів земельних ділянок, які знаходяться в межах території міста Херсона.

Відповідно до положень ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві зазначаються у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (ч.4 ст.161 КАС України).

Разом з тим позивачем не наведено у позові обґрунтувань та відомостей про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт та не надано жодного доказу на підтвердження таких обставин.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Згідно з позицією Європейського суду з прав людини, процедурні гарантії, закріплені в ст. 6 Конвенції, гарантують кожному право подання скарги щодо його прав та обов`язків цивільного характеру до суду чи органу правосуддя. Таким чином втілюється право на звернення до суду, одним із аспектів якого є право доступу, тобто право розпочати провадження у судах з цивільних питань. Кожен має право на подання до суду скарги, пов`язаної з його або її правами та обов`язками; на це право, що є одним з аспектів права на доступ до суду, може посилатися кожен, хто небезпідставно вважає, що втручання у реалізацію його або її прав є неправомірним (рішення у справі Голдер проти Сполученого Королівства (Golder v. the United Kingdom), серія А №18, п. 28 36).

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини у справі Голдер проти Сполученого Королівства, згідно з якою саме небезпідставність доводів позивача про неправомірність втручання в реалізацію його прав є умовою реалізації права на доступ до суду. У п. 30 32 рішення у справі Наталія Михайленко проти України (заява №49069/11).

Право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням; вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб (див. рішення від 28 травня 1985 року у справі Ешингдейн проти Сполученого Королівства (Ashingdane v. the United Kingdom), п. 57, Series A №93).

Отже, звертаючись до суду з позовом, позивачу слід обґрунтувати порушення саме своїх прав, свобод чи інтересів.

Слід зазначити, що ухвала від 23.04.2021р. серед іншого, містить чіткий спосіб усунення недоліків позову, а саме: "З огляду на викладене позовна заява відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме для надання до суду документу про сплату судового збору у сумі 908,00 грн., або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, а також подання доказів наявності у нього порушеного права, що підлягає судовому захисту."

На виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачем подано до суду заяву про усунення недоліків, зі змісту якого вбачається, що позивачем виконана ухвала лише в частині надання документу про сплату судового збору, а саме позивачем подано до суду квитанцію про сплату судового збору в сумі 908,00 грн.

Разом з тим, залишається не виконаною ухвала в частині подання доказів наявності у позивача порушеного права, що підлягає судовому захисту у справі про оскарження нормативно-правового акту.

Таким чином, ухвала суду від 23.04.2021р. фактично залишається невиконаною, з огляду на те, що позивачем не усунуті недоліки позову у спосіб вказаний ухвалою суду.

Отже, Кодексом адміністративного судочинства України встановлені чіткі вимоги до форми звернення до суду, які не дотримані позивачем. У зв`язку з чим судом наданий строк для усунення недоліків, спосіб якого визначено в ухвалі від 23.04.2021р. Однак, вказана ухвала суду не виконана, недоліки позову залишились не усунуті.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Враховуючи вищевикладене вказаний позов підлягає поверненню позивачу, що не позбавляє останню права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ч. 4 ст. 169, 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Херсонської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення Херсонської міської ради від 02.09.2020 року №2504 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Херсона" разом з доданими документами повернути позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо ухвалу було постановлено поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Суддя А.С. Пекний