Справа № 420/1658/21
Суддя: Бойко О.Я.
Дата ухвалення: 2021-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1658/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі:

Головуючого судді Бойко О.Я.,

розглянувши у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Енержи Трейд" до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA 500020/2020/000174/2 від 21.12.2020 р., та картку відмови №UA 500020/2020/00636, вирішив адміністративний позов задовольнити.

І. Суть спору

До Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Енержи Трейд" до Одеської митниці Держмитслужби, в якому просило:

-визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA500020/2020/000174/2 від 21 грудня 2020 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 500020/2020/00636.

ІІ. Аргументи сторін.

(а) Позиція позивача

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив наступне.

Позивач уклав зовнішньоекономічний контракт №9/2020 від 31.01.2020 р. з продавцем «GP Battery» (Poland) Sp.z.o.o (Польща). Відповідно до якого на митну територію України надійшов, придбаний позивачем товар - елементи живлення (всього 11 артикулів марка GP).

З метою митного оформлення придбаних товарів та випуску їх у вільний обіг 21.12.2020 р. позивач через декларанта подав електронну митну декларацію № UA500020/2020/239305, разом із відповідними документами, згідно з якими митна вартість товару була визначена за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

На підтвердження заявлених відомостей щодо митної вартості ввезеного товару, з вказаною митною декларацією позивач через митного брокера подав відповідачу наступні документи:

-пакувальний лист (Packing list) № /2020 від 30.10.2020 р.;

-рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) №/2020 від 30.10.2020 р.;

-домашний коносамент (House bill of lading) №SZNLEG2011029 від 03.11.2020 р.;

-навантажувальний документ (Bordereau) №261 від 16.12.2020 р.;

-декларація про походження товару (Declaration of origin) №/2020 від 30.10.2020 р.

- рахунок фактура (інвойс) між нерезидентами від 30.10.2020 р. № YTTO;

-рахунок - фактура про надання транспортно - експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №152 від 18.11.2020;

-банківський платіжний документ , що підтверджує факт оплати транспортно-експедиційних послуг №1564 від 18.11.2020 р.;

-документ що підтверджує вартість перевезення товару (довідка про транспортні витрати) № б/н від 11.12.2020 р.;

-висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою еспертною організацією №113/327 від 18.12.2020 р.;

-зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів, що декларується 9/2020 від 31.01.2020 р.;

-договір про надання послуг митного брокера №01Б від 16.09.2014 р.;

-договір (контракт) на транспортно-експедиторське обслуговування №0110/19-38 від 01.10.2019 р.;

-прайс - лист до інвойсу №/2020 від 30.10.2020 р.;

-специфікація до контейнеру GCXU2224532 від 30.10.2020 р.;

-копія митної декларації країни відправлення № 0A151VESA00LEY від 13.11.2020 р.

За результатами розгляду поданих документів відповідач своїм електронним повідомленням повідомив декларанта, що у поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності

Так з огляду на наявні розбіжності, відповідач висунув вимогу про надання додаткових документів, а саме:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) виписку з бухгалтерської документації;

4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

5) переклад копії митної декларації країни відправлення.

А також зазначено, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару.

У відповідь на вищезазначене повідомлення відповідача, 21.12.2020 декларант додатково надав переклад митної декларації країни відправлення та звернувся до -митного органу з проханням про продовження оформлення митної декларації № UA №500020/2020/239305 у зв`язку з неможливістю надати додаткові документи у продовж 10 діб.

Однак, за результатами розгляду поданих документів, митний орган відмовив позивачу в митному оформленні (випуску) товарів за заявленою декларантом митною вартістю, у зв`язку з чим оформив картку відмови у митному оформленні випуску № UA 500020/2020/00636 з причин винесення згідно до 55 МКУ Рішення про коригування митної вартості товарів № UA 500020/2020/000174/2 від 21.11.2020 р.

Позивач не погоджується з прийнятим рішеннями відповідача вважає їх протиправними, безпідставними та такими, що належать до скасування.

(б) Позиція відповідача

Відповідач не скористався своїм правом та відзив на позовну заяву до суду не надав. Представник відповідача в судове засідання не з`явився про день час та місце розгляду справи повідомлений належним чином та завчасно, що підтверджується поштовим повідомленням.

ІІІ. Процедура та рух справи

09.02.2021 р. ухвалою Одеський окружний адміністративний суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження за правилами загального позовного провадження та призначив судове засідання на 22.03.2021 р.

22.03.2021 р. суд ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання закрив підготовче провадження та призначив розгляд справи по суті на 21.04.2021 р.

21.04.2021 р. суд ухвалою, занесеною до протоколу судового відповідно до ч.9 ст.205 КАС України, продовжив розгляд справи в порядку письмового провадження по справі.

Згідно з ч. 9 ст. 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

На підставі ч. 9 ст. 205 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

ІV. Обставини справи, встановлені судом, та докази на їх підтвердження

Позивач уклав зовнішньоекономічний контракт №9/2020 від 31.01.2020 р. з продавцем «GP Battery» (Poland) Sp.z.o.o (Польща) на поставку товару в кількості та за ціною, що зазначена у рахунку - фактурі (п.п.1.1, 2.1, 3.1 Контракту).

Поставка товару здійснюється на умовах: FOB порти Китаю HONG KONG , відповідно з правилами Інкотермс 2020 (п.п.4.1 Контракту).

Ціна на товар та загальна вартість кожної поставки вказуються продавцем в рахунку/проформі рахунку, виставленого покупцеві (п.п. 3.1 Контракту).

Вартість тари, упаковки та маркування входить у ціну товару (п.п.7.2 Контракту). Розрахунки здійснюються у доларах США (п.п. 5.1 Контракту).

Згідно з інвойсом №/2020 від 30.10.2020 р., який є невід`ємною частиною даного контракту 9/2020 від 31.01.2020 р. позивачу було поставлено товар за переліком на загальну суму 86 532,62 доларів США.

Умови оплати за товар визначені згідно п.п. 5.3 контракту 9/2020 від 31.01.2020 р., а саме, оплата за замовлений товар здійснюється у вигляді передоплати або по факту отримання товару. Умови платежу уточняються у рахунку/проформі рахунку продавця.

Відповідно зовнішньоекономічного контракту на митну територію України надійшов, придбаний позивачем товар - елементи живлення (всього 11 артикулів марка GP).

З метою митного оформлення зазначених придбаних товарів та випуску їх у вільний обіг та у відповідності до ч. 2 статті 53 МК України. Позивач 21.12.2020 р. через декларанта подано електронну мигну декларацію № UA500020/2020/239305, разом із відповідними супровідними документами, а саме:

-пакувальний лист (Packing list) № /2020 від 30.10.2020 р.;

-рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) №/2020 від 30.10.2020 р.;

-домашний коносамент (House bill of lading) №SZNLEG2011029 від 03.11.2020 р.;

-навантажувальний документ (Bordereau) №261 від 16.12.2020 р.;

-декларація про походження товару (Declaration of origin) №/2020 від 30.10.2020 р.

- рахунок фактура (інвойс) між нерезидентами від 30.10.2020 р. № YTTO;

-рахунок - фактура про надання транспортно - експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №152 від 18.11.2020;

-банківський платіжний документ , що підтверджує факт оплати транспортно-експедиційних послуг №1564 від 18.11.2020 р.;

-документ що підтверджує вартість перевезення товару (довідка про транспортні витрати) № б/н від 11.12.2020 р.;

-висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою еспертною організацією №113/327 від 18.12.2020 р.;

-зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів, що декларується 9/2020 від 31.01.2020 р.;

-договір про надання послуг митного брокера №01Б від 16.09.2014 р.;

-договір (контракт) на транспортно-експедиторське обслуговування №0110/19-38 від 01.10.2019 р.;

-прайс - лист до інвойсу №/2020 від 30.10.2020 р.;

-специфікація до контейнеру GCXU2224532 від 30.10.2020 р.;

-копія митної декларації країни відправлення № 0A151VESA00LEY від 13.11.2020 р.

За результатами розгляду поданих документів відповідач своїм електронним повідомленням повідомив декларанта, що у поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності, а саме:

-відповідно до ті, в) п. 1 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до гани, що була фактично сплачена, або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Згідно п. 7.2 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 31.01.2020 № 9/2020 вартість тари, упаковки та маркування входить у ціну товару. Проте, у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару:

-до митного оформлення надано рахунок на оплату від, але відсутні умови поставки та дата договору:

-у наданій до митного оформлення копії митній декларації країни відправлення від 13.11.2020 № 0А15ІVESA00LEY не зазначені реквізити зовнішньоекономічного договору (контракту) та/або інвойсу, також зазначена інша митна вартість, ніж вказана в інвойсі від 30.10.2020 № /2020 що унеможливлює ідентифікацію даного документу з партією товарів, що оцінюється;

- в наданому до митного оформлення інвойсі-проформі від 30.10.2020 р. №-YTT0 відсутні підписи та печатки посадової особи, що видала документ;

- прайс-лист є нормативно-виробничим або довідковим виданням, яке містить систематизований перелік товарів, робіт чи послуг із зазначенням цін (цінова пропозиція), а іноді і окремих їх характеристик та, як правило із зазначенням періоду часу, на який дійсно така пропозиція. В наданому до митного оформлення прайс-лист і відсутній період дії даной пропозиції. Інвойс є кінцевою узгодженою вартістю товарів і не може передувати ціновій пропозиції Однак в наданому до митного оформлення прайс-листі міститься посилання на інвойс та номер контейнера, в якому перемішується вантаж.

Так з огляду на вищезазначені розбіжності, відповідач висунув вимогу про надання додаткових документів, а саме:

6) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

7) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

8) виписку з бухгалтерської документації;

9) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

10) переклад копії митної декларації країни відправлення.

А також зазначено, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару.

У відповідь на вищезазначене повідомлення відповідача, 21.12.2020 декларант додатково надав переклад митної декларації країни відправлення та звернувся до -митного органу з проханням про продовження оформлення митної декларації № UA №500020/2020/239305 у зв`язку з неможливістю надати додаткові документи у продовж 10 діб.

Однак, за результатами розгляду поданих документів, митний орган відмовив позивачу в митному оформленні (випуску) товарів за заявленою декларантом митною вартістю, у зв`язку з чим оформив картку відмови у митному оформленні випуску № UA 500020/2020/00636 з причин винесення згідно до 55 МКУ Рішення про коригування митної вартості товарів № UA 500020/2020/000174/2 від 21.11.2020 р.

Відповідно до Рішення про коригування заявленої митної вартості товарів № UA 500020/2020/000174/2 від 21.11.2020 р. прийнятого відповідачем, відповідно до ст. 55 МКУ , із застосуванням стосовно товарів № 1,3,4 було обрано резервний метод визначення митної вартості, вбачається як підстава його прийняття те, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартос ті товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, а саме:

-відповідно до пп. в) п. / ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України (далі - МКУ) при визначенні митної вартості до ціни що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що були фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Згідно п. 72 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 31.01.2020 №9/2020 вартість тари, упаковки та маркування входить у ціну товару. Проте, у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару;

-до митного оформлення надано рахунок на отиту від, але відсутні умови поставки та дата договору;

-у наданій до митного оформлення копії митній декларації країни відправлення від 13.11.2020 р. № 0А15IVESA00LEY не зазначені, реквізити зовнішньоекономічного договору (контракту) та/або інвойсу також зазначена інша митна вартість, ніж вказана в інвойсі від 30.10.2020 № /2020, то унеможливлює ідентифікацію даного документу з партією товарів, що оцінюється:

-в наданому до митного оформлення інвойсі-проформі від 30.10.2559YTT0 відсутні підписи та печатки посадової особи, що видала документ:

- прайс-лист с нормативно-виробничим або довідковим виданням, яке містить систематизований перелік товарів, робіт чи послуг із зазначенням цін (цінова пропозиція), а іноді і окремих їх характеристик та, як правило із зазначенням періоду часу на який дійсно така пропозиція. В наданому до митного оформлення;

-прайс-лист відсутній період дії даной пропозиції. Інвойс є кінцевою узгодженою вартістю товарів і не може передувати ціновій пропозиції. Однак в наданому до митного оформлення прайс-листі міститься посилання на інвойс та номер контейнера, в якому перемішується вантаж.

V. Джерела права та висновки суду

Відповідно до ст. 1 Митного кодексу України (надалі - МК України), законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Статтею 543 МК України визначено, що безпосереднє здійснення державної митної справи покладається на органи доходів і зборів.

До митної справи, відповідно до ст.7 МК України відносяться, крім іншого, встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення.

Відповідно до п. 23, 24 ст. 4 МК України, митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно з положеннями Митного кодексу України, орган доходів і зборів здійснює контроль правильності визначення митної вартості товарів, якою є відповідно до ст. 49 МК України, їх вартість, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 1 статті 52 Митного кодексу України встановлено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до п. 2 ч. 2 зазначеної статті Кодексу, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Згідно з ч. 1 ст. 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною 2 цієї статті Кодексу передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи.

Таким чином, орган доходів і зборів має право вимагати від декларанта додаткові документи при наявності визначених законом підстав, визначених ч. 3 ст. 53 МК України.

Згідно з положень п.п. 4, 5 ст. 54 МК України, митний орган зобов`язаний, зокрема, здійснювати контроль заявленої декларантом митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 МК України, документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються органу доходів і зборів українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування. Органи доходів і зборів вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. У такому разі декларант забезпечує переклад зазначених документів за власний рахунок.

Частинами 4, 5 статті 58 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

В частині 10 статті 58 Митного кодексу України наведені витрати (складові митної вартості), які додаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, до яких зокрема, віднесені витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Пунктами 2, 3 частини 2 статті 53 Митного кодексу України передбачено, що до документів, які підтверджують митну вартість товарів, відносяться зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу).

Пунктом 2 частини 2 статті 52 Митного кодексу України встановлено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Відповідно до частини 5 статті 55 Митного кодексу України, декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів.

Також, згідно з ч.4 статті 57 Митного кодексу України застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Частиною першою статті 57 Митного кодексу України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів: в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); г) резервний.

Відповідно до частин 2, 3 статті 57 Митного кодексу України, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Частиною першою статті 337 МК України визначено, що перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Частиною 4 ст. 337 МК України визначено, що контроль із застосуванням системи управління ризиками - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання вимог законодавства України з питань державної митної справи.

Повертаючись до обставин справи суд встановив, що у зв`язку із встановленими розбіжностями відповідач висунув вимогу про надання додаткових документів, а саме:

11) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

12) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

13) виписку з бухгалтерської документації;

14) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

15) переклад копії митної декларації країни відправлення.

У відповідь на вищезазначене повідомлення Відповідача, 21.12.2020 р., декларант звернувся до митного органу з проханням про продовження оформлення митної декларації № UA500020/2020/239305 у зв`язку з неможливістю надати додаткові документи у продовж 10 діб, оскільки:

Договір про надання послуг по декларуванню та митному оформленню товарів та Договір на транспортно-експедиторське обслуговування, надавалися на момент декларування з первинною митною декларацією що підтверджується з містом картки відмови. Інші договори (угодуй, контракти) із третіми особами, пов`язані з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається позивачем не укладались.

Умовами Договору (контракту) купівлі-продажу товарів, що декларуються не передбачено здійснення декларантом платежів третім особам на користь продавця, в зв`язку з чим рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продався не повинні були надаватися митному органу.

Виписку з бухгалтерської документації надати на момент запиту не було можливим, так як проведення розрахунку із продавцем «GP Battery (Poland) Sp.z.o.o.» згідно п.п. 5.3 контракту 9/2020 від 31.01.2020 р. та згідно змісту інвойсу, визначено, що оплата товару здійснюється на протязі 90 днів з моменту митного оформлення товару в Україні, який Позивач на момент його митного оформлення/пропуску товарів фактично ще не отримав.

Каталоги виробника товару надати не було можливим в зв`язку з тим, що, товари, митне оформлення яких здійснювалось, придбавались Позивачем у постачальника GP Battery (Poland) Sp.z.o.o, який, в свою чергу, не є виробником елементів живлення ТМ «GP», тобто Позивач не є контрагентом виробника товару. Більш того, Позивачем, надавалися на момент декларування, разом з первинною митною декларацією: прайс-лист, специфікації товару та інвойс, виписаний GP BATTERY MARKETING (НК) Limited (виробником товару) на адресу GP Battery (Poland) Sp.z.o.o, про що також зазначено у картці відмови, що надавало можливість митному органу встановити ціну реалізації даного товару виробником контрагенту Позивача.

Крім того 21.12.2020 р. позивач додатково надав переклад митної декларації країни відправлення № 0A15IVESA00LEY від 13.11.2020 р.

Таким чином, на момент митного оформлення товару. Позивачем були надані всі належні та достатні основні документи, які містили усю необхідну інформацію, у тому числі, числові дані щодо заявленої митної вартості товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Митного Кодексу) та які давали право та можливість Відповідачу визначити митну вартість товару саме за заявленою ціною договору (контракту).

Заявою від 21.12.2020р. декларант звернувся до митного органу з проханням про продовження оформлення митної декларації № UА500020/2020/239305 у зв`язку з неможливістю надати додаткові документи у продовж 10 діб. Проте, митним органом було проігноровано таке звернення позивача та того ж дня 21.12.2020 р. як вбачається з картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № иА500020/2020/00636 митний орган відмовив позивачу в митному оформленні (випуску) товарів за заявленою декларантом митною вартістю згідно до ч. 6 п.2 ст. 54 МКУ і прийняв рішення про коригування митної вартості № UА500020/2020/000174/2 від 21.12.2020 р. без проведення фактичних консультацій з декларантом.

Відповідно до ч. 6 п. 2 ст. 54 МКУ орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено-неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у нихдокументах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, то була Фактично сплачена або підлягає сплаті за ні товари.

Отже, складовою підстави відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю є виключно наявність обґрунтованих підстав в бажати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів і лише за умови:

-неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МК України, або

-відсутності у цих документах всіх відомостей. що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо піни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ні товари.

Однак, Відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення про коригування не враховано, що декларантом надано усі належні документи, які вимагають вище зазначені норми митного законодавства, для підтвердження відомостей щодо ціни, що повинна бути у подальшому сплачена за товари по контракту № 9/2020 від 31,01.2020 р.. та перелік таких наданих документів зафіксовано у картці відмови.

В той же час, митним органом не наведено належних та допустимих доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, с недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності поданої інформації та витребування .митницею інших документів відбувалось без належного зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, а тому застосування оскаржуваним рішенням іншого методу, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів на нашу думку є протиправним.

Однак, з огляду на оскаржувані рішення, відповідач під час здійснення митного контролю, заявленого позивачем до митного оформлення товару, незважаючи на подання позивачем усього переліку основних та додаткових документів, митний орган все ж таки поставив під сумнів правильність визначення митної вартості даного товару за основним методом - ціною договору (контракту) та дійшов до висновку про те, що основний метод визначення митної вартості товарів не може бути застосований та обрав стосовно товарів №1,3,4 - резервний метод визначення митної вартості товарів та ще й без проведення фактичних консультацій з декларантом.

Разом із тим, митним органом в прийнятому рішенні про коригування митної вартості товарів не встановлено, що в документах, які були подані декларантом для підтвердження митної вартості товару, наявні недостовірні відомості, суттєві розбіжності чи ознаки підробок та не спростована обґрунтованість визначення митної вартості згідно з контрактною ціною товару, а також рівень митної вартості товарів за ціною договору за пралами, визначеними у ст.58 МК України.

Крім того, суд зазначає, що розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару. В цьому випадку відповідач повинен здійснити дослідження документів щодо поставки товару з метою встановлення доказів, які підтверджують або спростовують цей сумнів.

Однак, відповідач жодним чином не спростував контрактну ціну оцінюваного товару, об`єктивну можливість і спроможність відповідача визначити на підставі наданих позивачем документів зазначену ціну товарів, а також рівень митної вартості товарів за ціною договору за правилами визначеними у ст.58 МК України. Відповідач не підтвердив належними доказами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Приймаючи рішення про визначення митної вартості імпортованого позивачем товару за другорядним резервним методом, митний орган не вказав, яким чином митна вартість товару визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, та не наведено жодних розрахунків, за якими митним органом визначено таку вартість товару, що є порушенням ст.55 МК України.

Між тим, як вбачається з рішення про коригування митної вартості товарів № иА500020/2020/000174/2 від 21 грудня 2020 року, у ньому зазначені лише номери, дати митних декларацій, на підставі яких здійснено коригування митної вартості, та вартість за одиницю товару, то не дає підстав вважати таке рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті норм п.п. 2, 4 ч. 2 ст. 55 МК України.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, окрім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, відповідач повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Проте, висловлені Відповідачем сумніви та зауваження у рішенні про коригування митної вартості №UА500020/2020/000174/2 від 21.12.2020 щодо правильності визначення позивачем митної вартості товарів за основним методом - ціною договору, не відповідають дійсним обставинам справи, є припущеннями митного органу та не підтверджені достатніми доказами, що не може бути підставою для неприйняття заявленої декларантом митної вартості товару по ціні договору та спростовуються наступним.

Щодо посилання відповідача на те, що відповідно до пп. в) п. 1 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України (далі - МКУ) при визначеній митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Згідно п.7.2 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 31.01.2020 № 9/2020 вартість тари, упаковки та маркування входить у ціну товару. Проте, у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару спростовується тим, що - - діюче митне законодавство, а саме, ч. 2 статті 53 МК України не передбачає обов`язку надання митниці документів щодо вартості пакування чи маркування товару;

- відповідно до п.п. в) п. 1) частини десятої етапі 58 МК України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

Згідно умов зовнішньоекономічного договору (контракту) від 31.01.2020р. №9/2020 р., наданого позивачем митному органу, а саме умов пп. 7.1, 7.2, товар постачається у тарі постачальника та обов`язок щодо його маркування та пакування покладається на постачальника. Усе вищезазначене входить у вартість товару та відшкодуванню з боку покупця не підлягає.

Крім того, на момент декларування товару, Відповідачу був наданий пакувальний лист (packing list) М /2020 від 30.10.2020 р., та інвойс № /2020 від 30.10.2020р. які містять усі необхідні дані та складові, та надання яких відображено в картці відмови.

Позивачем до митного оформлення товару було надано всі документи, що підтверджують вартість товару, а саме: контракт, інвойс, прайс-лист -тощо.

Щодо тверджень митного органу про відсутність в наданих до митного оформлення документах інформації щодо конкретного числового значення вартості упаковки та пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних з пакуванням як складової частини ціни, варто зазначити що наявність таких даних в наведених вище документах не передбачена жодними нормами законодавства, інвойси та специфікація надаються позивачу продавцем товару, відповідальність за внесені дані в цей документ несе продавець та інвойси містять всю необхідну інформацію для визначення митної вартості товару, зокрема, найменування, його кількість та ціна за одиницю, повна вартість, умови поставки , яка узгоджується з іншими документам, поданим під час розмитнення товару, тобто, розбіжності, в даному випадку, відсутні.

Крім того, вказані обставини не виключали можливість перевірки митним органом числового значення заявленої митної вартості товарів.

Отже, висновки Відповідача про відсутність документів щодо підтвердження такої складової митної вартості товару як вартість пакування чи маркування товару е безпідставними та неправомірними.

Стосовно зауважень, що до митного оформлення надано рахунок па оплату від, але відсутні умови поставки та дата договору.

Варто зазначити, що дане зауваження митного органу позбавлене змісту, оскільки незрозуміло щодо якого рахунку, та, відповідно, про які саме умови поставки йде мова.

У наданій до митного оформлення копії митній декларації країни відправлення від 13.11.2020№ 0A15IVESA00LEY не зазначені реквізити зовнішньоекономічного договору (контракту) та/або інвойсу, також зазначена інша митна вартість, ніж вказана в інвойсі від 30.10.2020 № /2020, що унеможливлює ідентифікацію даного документу з партією товарів, що оцінюється.

Митна декларація країни відправлення - це документ, який підтверджує проходження вантажу митного оформлення в країні відправлення. У кожній країні цей документ має свій зовнішній вигляд і особливості в процедурі оформлення.

Згідно зі змістом декларації країни відправлення від 13.11.2020 р. № 0А15IVESA00LEY Відправником товару що декларується є «GP BATTERY MARKETING(HK) Limited (HONG KONG)» та вартість товару складає 77 841,21 доларів США, а згідно змісту зовнішньоекономічного договору (контракту) Рег.№ 9/2020 від 31.01.2020 р. контрагентом- продавцем Позивача є «GP Battery (Poland) Sp.z.o.o.». Відповідно до змісту інвойсу від 30.10.2020 №/2020 виписаному «GP Battery (Poland) Sp.z.o.o.» на адресу Позивача вартість товару складає 86 532,62 доларів США. Також, як вже зазначалось раніше, Позивачем було надано Відповідачу інвойс між нерезидентами від 30.10.2020 № YTT0 а саме між «GP BATTERY MARKET IN G(HK) Limited» -продавець та «GP Battery (Poland) Sp.z.o.o.» - покупець, згідно змісту яких сумарна вартість товару складає 77 841,21 доларів США, тобто дорівнює вартості товару зазйа4Шої в декларації країни відправлення від 13.11.2020 р. № OA15IVESAOOLEY. Окрім вищезазначеного, декларація країни відправлення від 13.11.2020 р. № 0А15IVESA00LEY містить інформацію про те, що Позивач одержує товар від імені «GP Battery (Poland) Sp.z.o.o.». Таким чином. Позивачем було надано Відповідачу документи, згідно змісту яких, вбачається, що товар який декларується придбавався Позивачем у «GP Battery (Poland) Sp.z.o.o.», a «GP Battery (Poland) Sp.z.o.o.» придбав даний товар, за ціною меншою ніж ціна його подальшого продажу, у «GP BATTERY MARKETING(HK) Limited XHG)NG KONG)» та постачання даного товару відбувалось на адресу Позивача за маршрутом Hong Kong (Китай) до митного кордону України.

Отже, посиланнявВідповідача на той факт, що позивачем надано декларацію країни відправлення від 13.11.2020 р. № 0A15IVESA00LEY із зазначенням вартості товару відмінної від зазначеної в інвойсі від 30.10.2020 №/2020, як на підставу прийняття рішення про коригування митної вартості товарів є безпідставним та взагалі не заслуговує на увагу, так як вартість товару зазначена в декларації країни відправлення не могла дорівнювати вартості товару зазначеної в інвойсі від 30.10.2020 №/2020 в зв`язку з тим, що Відправник товару є контрагентом постачальника Позивача, а не самого Позивача.

Також у митного органу були інші дані для ідентифікації даного документу з партією товару, що оцінюється, а саме: в митній декларації країни відправлення наявні дані щодо кількості товару, номеру коносаменту, судна, тощо.

Окрім того, вартість товару можна було визначити за допомогою інвойсу, який містить усі необхідні дані та складові, та надання якого Позивачем митному органу відображено в картці відмови.

Стосовно зауваження митного органу, про те, що у наданому до митного оформлення інвойсі-проформі від 30.10.2020 № YTT0 відсутні підписи та печатки посадової особи, що видала документ.

Дане зауваження є безпідставним оскільки вищевказані інвойс и є електронними документами, який належним чином засвідчений електронним цифровим підписом уповноваженої особи.

Таким чином, заявлені відомості не ставлять під сумнів числові значення складових митної вартості, зазначених декларантом Позивача у митній декларації та не свідчать, що у документах декларанта є розбіжності, які не дозволяють встановити вартість товару за основним методом.

Стосовно зауваження митного органу про те, що «прайс-лист є нормативно- виробничим або довідковим виданням. яке містить систематизований перелік товарів, робіт чи послуг із зазначенням цін (цінова пропозиція), а іноді і окремих їх характеристик та. як правило із зазначенням періоду часу. на який дійсно така пропозиція. В наданому до митного оформлення прайс-листі відсутній період дії даної пропозиції, що інвойс є кінцевою узгодженою вартістю товарів і не може передувати ціновій пропозиції. Однак в наданому до митного оформлення прайс-листі міститься посилання на інвойс та номер контейнера, в якому перемішується вантаж», слід зазначити наступне.

Жоден нормативно правовий акт України, не містить визначення поняття прайс-листа, зазначеного митним органом у повідомленні від митниці декларантом та рішенні про коригування митної вартості товарів.

Згідно ГОСТ 7.60-90, прайс-лист це нормативно-виробниче практичне і (або) довідкове видання, що містить систематизований перелік матеріалі, виробів, обладнання, виробничих операцій, послуг із зазначенням цін, а іноді коротких характеристик.

Тобто, зазначене визначення поняття «прайс-лист» митним органом с суб`єктивним. В нормативних документах щодо прас-листів, не обумовлено обов`язкове зазначення відсутності чи наявності періоду дії пропозиції, тому посилання митного органу на відсутність даної інформації в прас-листі є безпідставним.

Окрім вищезазначеного, посилання митного органу на той факт, що нібито оформленню цінової пропозиції ( прайс-листа) передувало оформлення інвойсу, взагалі спростовується змістом інвойсу №/2020 від 30.10.2020 року та змістом прайс-листа до інвойсу № /2020 від 30.10.2020 року, в зв`язку з тим, що дані документи оформлені одночасно, а саме:30.10.2020 року.

Крім того, суд зазначає, що прайс-лист надається позивачу продавцем товару, тобто є документом контрагента позивача.

Таким чином, в зв`язку з тим, що позивачем було подано митному органу інвойс, який містить всю необхідну інформацію для визначення митної вартості товару, зокрема, найменування, його кількість, ціну за одиницю, повну вартість, умови поставки та оплати, яка, в свою чергу, узгоджується в повному обсязі з Іншими документами, поданими позивачем разом з первинною митною декларацією, тобто відсутні будь-які розбіжності та, відповідно, зазначені сумніви не можуть бути підставою для коригування заявленої позивачем митної вартості товару.

З огляду на все вищезазначене посилання відповідача на те, що декларантом не подані документи згідно з переліком та відповідно до умов зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МКУ спростовується насамперед змістом картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА500020/2020/00636, яка містить посилання на подання Позивачем з митною декларацією основних документів, які підтверджують митну вартість товарів згідно вимог статті 53 Митного кодексу України.

А також, спростовується Рішенням про коригування заявленої митної вартості товарів № UА500020/2020/000174/2 від 21.12.2020 р. зі змісту якого вбачається про надання позивачем на вимогу митного органу всіх необхідних документів відповідно до вимог статті 53 Митного кодексу України.

Іншого, в порушенні норм Наказу Міністерства Фінансів України від 24.05,2012 № 598 «Про затвердження форми рішення прокоригування митної вартості товарів. Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору, зареєстрованого Міністерством юстиції України 01.06.2012 за № 883/21195 та ч. 2 ст. 55 МК України, які зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності, Рішення про коригування заявленої митної вартості товарів не містить.

А також, будь-яких інших переконливих аргументів, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору та обставин, які б суттєво впливали на рівень задекларованої позивачем митної вартості товару, відповідачем в оскаржуваному рішенні та картці відмови не встановив та не навів.

Отже, суд зазначає, що позивач надав усі документи за переліком частин другій - четвертій статті 53 МК України та оскаржуване рішення відповідача не містить претензій чи/або зауважень саме до числових значень складових митної вартості товарів. чи відомостей щодо ціни таких товарів.

Таким чином, суд робить висновок, що наведені вище підстави, які були використані відповідачем для коригування митної вартості є необґрунтованими та протиправними.

Відповідно до п.2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за № 883/21195, у графі 33 "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" зокрема зазначено, що посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

Приймаючи рішення про визначення митної вартості імпортованого позивачем товару за другорядним резервним методом, митний орган не вказав, яким чином митна вартість товару визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, та не наведено жодних розрахунків, за якими митним органом визначено таку вартість товару, що є порушенням ст.55 Митного кодексу України.

Крім того, наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками є інформація про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю вищою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не є підставою для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо).

Автоматизована система аналізу та управління ризиками з об`єктивних причин не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору.

Отже, встановивши розбіжність між документами чи відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки за наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду них товарів, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти такі дії, спрямовані на визначення дійсної митої вартості товарів.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 20.02.2018 року у справі №809/1884/16.

За таких обставин, впродовж розгляду справи відповідач не довів належними та допустимими доказами, а також аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за цей товар.

Таким чином, суд робить висновок, що рішення про коригування митної вартості товарів №UA500020/2020/000174/2 від 21 грудня 2020 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 500020/2020/00636 є протиправними та належать до скасування, а позовні вимоги до задоволення.

VI. Розподіл судових витрат

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач до суду надав платіжні доручення №101 від 04.02.2021 р., №98 від 04.02.2021 р. про сплату судового збору за подання адміністративного позову у розмірі 5665,85 грн.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2,77,139, 244-246 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

1.Адміністративний позов задовольнити.

2.Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA500020/2020/000174/2 від 21 грудня 2020 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 500020/2020/00636.

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Одеської митниці Держмитслужби на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Енержи Трейд", судовий збір в розмірі 5665, (п`ять тисяч шістсот шістдесят п`ять), 85 грн.

Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з частиною першою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на постанову суду подається протягом тридцяти днів. Якщо розглянуто справу в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.

Апеляційна скарга подається учасниками справи відповідно до п.15.5 ч.1 розділу VІІ "Перехідні положення" КАС України через Одеський окружний адміністративний суд до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду винесено з урахуванням перебування судді Бойко О.Я. з 26.04.2021 року по 08.05.2021 року на лікарняному.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Енержи Трейд", адреса: 65101, м. Одеса, вул. Космонавта Комарова, буд.10, офіс 304 .

Відповідач: Одеська митниця Держмитслужби, адреса: 65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 21-а, .

Суддя О.Я. Бойко