Справа № 160/3163/21
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 травня 2021 року Справа № 160/3163/21
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Неклеса О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Приватного підприємства «ЛОЗУВАТЕ» до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (як відокремленого територіального підрозділу на правах філії) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Приватного підприємства «ЛОЗУВАТЕ» (далі - позивач, ПП «ЛОЗУВАТЕ») до Державної податкової служби України (далі - відповідач 1 - ДПС України), Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (як відокремленого територіального підрозділу на правах філії) (далі - відповідач 2 - ГУ ДПС України у Дніпропетровській області), в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДПС України у Дніпропетровській області про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме: № 2106210/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106198/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106200/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106199/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106201/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106196/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106205/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106208/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106202/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106203/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106197/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106204/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106207/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106206/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106209/42940199 від 05 листопада 2020 року;
- зобов`язати ДПС України зареєструвати податкові накладні №24 від 01.09.2020р., №25 від 02.09.2020р., №28 від 03.09.2020р., №29 від 04.09.2020р., №30 від 05.09.2020р., №31 від 06.09.2020р., №32 від 07.09.2020р., №33 від 08.09.2020р., №34 від 09.09.2020р., №35 від 10.09.2020р., №36 від 11.09.2020р., №37 від 12.09.2020р., №38 від 13.09.2020р., №39 від 14.09.2020р., №40 від 15.09.2020р., складені ПП «ЛОЗУВАТЕ» в Єдиному реєстрі податкових накладних.
- стягнути з державного бюджету на користь позивача суму судового збору та витрати на правову допомогу.
Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю прийнятих рішень про відмову у реєстрації податкових накладних з підстав відповідності п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, та ненадання платником податків первинних документів, копій розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків. Вказує, що всі спірні податкові накладні сформовані у зв`язку з господарськими відносинами з одним покупцем ТОВ «ФІЛ ГУД ШКОРПОРЕЙТЕД» та підставою для їх формування є перехід права власності на товар (пісок), на підтвердження чого ПП «ЛОЗУВАТЕ» були представлені відповідні пояснення та копії належних документів. Крім цього, позивачем на підтвердження здійснення господарських операцій були надані акти звірки з покупцем. Доводи відповідача про ненадання договору, а також первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки фактури, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних, розрахункових документів та/або виписок з особових рахунків є безпідставними, так як за положенням Податкового кодексу України податкова накладна виписується за першою подією: постачання товарів/послуг або здійснення оплати за такі товари/послуги. Настання лише однієї із вказаних подій не може бути підставою для відмови у реєстрації податкової накладної в ЄРПН. Вважає рішення про відмову в реєстрації спірних податкових накладних безпідставними, та такими, що підлягають скасуванню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 березня 2021 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
07 квітня 2021 року судом отримано відзив на позовну заяву від представника відповідача 1, в якому він заперечує проти позовних вимог у повному обсязі. Вказує, що Комісія контролюючого органу при прийнятті оскаржуваних рішень діяла у межах своїх повноважень та у спосіб, передбачений законом. Вважає передчасним зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних спірну податкову накладну, в той час як належним способом захисту порушеного права є зобов`язання філії ГУ ДПС України у Дніпропетровській області, як відокремленого структурного підрозділу, повторно розглянути питання щодо реєстрації податкових накладних.
Також, 07 квітня 2021 року судом отримано відзив відповідача 2 щодо заперечення проти задоволення позовних вимог де зазначено, що зобов`язання зареєструвати податкові накладні є похідною вимогою від вимоги до ГУ ДПС України у Дніпропетровській області, оскільки скасування рішення відповідної комісії контролюючого органу є самостійною підставою для реєстрації відповідної податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 28 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29 грудня 2010 року.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.
Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань видами діяльності позивача є код КВЕД: 46.90 - неспеціалізована оптова торгівля.
За фактом поставки товару позивачем складено податкові накладні № 24 від 01 вересня 2020 року, № 25 від 02 вересня 2020 року, №28 від 03 вересня 2020 року, № 29 від 04 вересня 2020 року, № 30 від 05 вересня 2020 року, № 31 від 06 вересня 2020 року, № 32 від 07 вересня 2020 року, № 33 від 08 вересня 2020 року, № 34 від 09 вересня 2020 року, № 35 від 10 вересня 2020 року, № 36 від 11 вересня 2020 року, № 37 від 12 вересня 2020 року, № 38 від 13 вересня 2020 року, № 39 від 14 вересня 2020 року, № 40 від 15 вересня 2020 року, які засобами електронного зв`язку направлені до органів ДПС для їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
28 вересня 2020 року позивач отримав відповідні квитанції з повідомленням щодо зупинення реєстрації усіх податкових накладних з наступних підстав: «Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від (відповідних дат та номерів) в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано до реєстрації ПРІ/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПРІ/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».
28 жовтня 2020 року позивач надав відповідачу 2 письмові пояснення за вих. № 9 щодо безпідставності зупинення реєстрації податкових накладних (в порядку наказу Мінфіну № 520 від 12 грудня 2019 року). Повідомлення про прийняття пояснень складено 29 жовтня 2020 року за № 2. До пояснень позивачем додано копії документів на підтвердження інформації, яка зазначена в спірних податкових накладних.
05 листопада 2020 року ГУ ДПС України в Дніпропетровській області прийняті рішення про відмову в реєстрації податкових накладних №№ 24, 25, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, що були подані ПП «ЛОЗУВАТЕ» в Єдиному реєстрі податкових накладних за період з 01 вересня 2020 року по 15 вересня 2020 року.
Рішення прийняті відповідачем 2 з підстав ненадання платником податків копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних, а також копій розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.

Не погоджуючись з рішеннями комісії регіонального рівня ГУ ДПС України в Дніпропетровській області від 05 листопада 2020 року про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкових накладних №№ 24-25, 28-40, складених ПП «ЛОЗУВАТЕ» за період з 01 вересня 2020 року по 15 вересня 2020 року, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Стаття 68 Конституції України передбачає, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України, законів України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно з п. 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених п. 201.1 цієї статті та/або п. 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з п. 201.7. статті 201 ПК України, податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до п. 201.16 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29 грудня 2010 року (далі - Порядок № 1246) визначено, що податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог ПК України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з пунктом 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених п. 192.1 статті 192 та п. 201.10 статті 201 ПК України; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до п. 201.1 статті 201 ПК України; наявності суми податку на додану вартість відповідно до п.п. 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 цього Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 01 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до п. 201.16 статті 201 цього Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до п. 13 Порядку № 1246, за результатами перевірок, визначених п.12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

01 лютого 2020 року набрав чинності Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165), затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11 грудня 2019 року «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п. 3 Порядку № 1165 податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності таким ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування:

1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, звільненою від оподаткування;

2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/ розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих для реєстрації в іншому місяці, ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої для реєстрації в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений у них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, сума податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), сплачена у попередньому місяці, становить більше 20 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;

3) одночасно виконуються такі умови:

загальна сума податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), сплачена за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, платником податку та його відокремленими підрозділами, якими подано податкову накладну/розрахунок коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить більше 1 млн. гривень;

значення показника D, розрахованого згідно з цим підпунктом, становить більше 0,05. Показник D розраховується за такою формулою:

D= S/T,

де S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів, контроль за справлянням яких покладено на ДПС, платником податку та його відокремленими підрозділами;

T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування;

значення показника P є меншим, ніж значення, розраховане за такою формулою:

P = Pм х 1,4,

де P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування;

Pм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування.

Значення показників D та P відображаються в електронному кабінеті платнику податку;

4) у податковій накладній/розрахунку коригування відображена операція з товаром за кодом згідно з УКТЗЕД та/або послугою за кодом згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, які зазначені у таблиці даних платника податку, врахованій контролюючим органом.

Відповідно до п. 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

П.6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності або невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття. Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Міністерством фінансів України. Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

- інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття. Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до п. 7 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

П. 10 Порядку № 1165 передбачено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Згідно п. 11 Порядку № 1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Наказом Міністерства фінансів України № 520 від 12 грудня 2019 року затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 520), яким визначено механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до п. 201.16 статті 201 ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 2. Порядку № 520, прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь ДПС України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Приписами п. 3 Порядку № 520 визначено, що комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 ПК України.

Згідно п. 4 Порядку № 520, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до п. 5 Порядку № 520, перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно п. 6 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у п. 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/ розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Пунктом 7 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до п.п. 9-13 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

- та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до п. 5 цього Порядку;

- та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі набирає чинності в день прийняття відповідного рішення.

Рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

В ході судового розгляду справи встановлено та матеріалами справи підтверджено, що:

- податкова накладна № 24 від 01 вересня 2020 року на суму 143406,00 грн. подана 28 вересня 2020 року і зареєстрована в ЄРПН за № , проте рішенням № 2106210/42940199 від 05 листопада 2020 року відмовлено в її реєстрації в ЄРПН;

- податкова накладна № 25 від 02 вересня 2020 року на суму 153264,00 грн. подана 28 вересня 2020 року і зареєстрована в ЄРПН за № , проте рішенням № 2106198/42940199 від 05 листопада 2020 року відмовлено в її реєстрації в ЄРПН;

- податкова накладна № 28 від 03 вересня 2020 року на суму 112158,00 грн. подана 28 вересня 2020 року і зареєстрована в ЄРПН за № , проте рішенням № 2106200/42940199 від 05 листопада 2020 року відмовлено в її реєстрації в ЄРПН;

- податкова накладна № 29 від 04 вересня 2020 року на суму 142848,00 грн. подана 28 вересня 2020 року і зареєстрована в ЄРПН за № , проте рішенням № 2106199/42940199 від 05 листопада 2020 року відмовлено в її реєстрації в ЄРПН;

- податкова накладна № 30 від 05 вересня 2020 року на суму 143964,00 грн. подана 28 вересня 2020 року і зареєстрована в ЄРПН за № , проте рішенням № 2106201/42940199 від 05 листопада 2020 року відмовлено в її реєстрації в ЄРПН;

- податкова накладна № 31 від 06 вересня 2020 року на суму 122388,00 грн. подана 28 вересня 2020 року і зареєстрована в ЄРПН за № , проте рішенням № 2106196/42940199 від 05 листопада 2020 року відмовлено в її реєстрації в ЄРПН;

- податкова накладна № 32 від 07 вересня 2020 року на суму 117552,00 грн. подана 28 вересня 2020 року і зареєстрована в ЄРПН за № , проте рішенням № 2106205/42940199 від 05 листопада 2020 року відмовлено в її реєстрації в ЄРПН;

- податкова накладна № 33 від 08 вересня 2020 року на суму 105462,00 грн. подана 28 вересня 2020 року і зареєстрована в ЄРПН за № , проте рішенням № 2106208/42940199 від 05 листопада 2020 року відмовлено в її реєстрації в ЄРПН;

- податкова накладна № 34 від 09 вересня 2020 року на суму 93186,00 грн. подана 28 вересня 2020 року і зареєстрована в ЄРПН за № , проте рішенням № 2106202/42940199 від 05 листопада 2020 року відмовлено в її реєстрації в ЄРПН;

- податкова накладна № 35 від 10 вересня 2020 року на суму 56730,00 грн. подана 28 вересня 2020 року і зареєстрована в ЄРПН за № , проте рішенням № 2106203/42940199 від 05 листопада 2020 року відмовлено в її реєстрації в ЄРПН;

- податкова накладна № 36 від 11 вересня 2020 року на суму 46686,00 грн. подана 28 вересня 2020 року і зареєстрована в ЄРПН за № , проте рішенням № 2106197/42940199 від 05 листопада 2020 року відмовлено в її реєстрації в ЄРПН;

- податкова накладна № 37 від 12 вересня 2020 року на суму 47616,00 грн. подана 28 вересня 2020 року і зареєстрована в ЄРПН за № , проте рішенням № 2106204/42940199 від 05 листопада 2020 року відмовлено в її реєстрації в ЄРПН;

- податкова накладна № 38 від 13 вересня 2020 року на суму 55986,00 грн. подана 28 вересня 2020 року і зареєстрована в ЄРПН за № , проте рішенням № 2106207/42940199 від 05 листопада 2020 року відмовлено в її реєстрації в ЄРПН;

- податкова накладна № 39 від 14 вересня 2020 року на суму 47988,00 грн. подана 28 вересня 2020 року і зареєстрована в ЄРПН за № , проте рішенням № 2106206/42940199 від 05 листопада 2020 року відмовлено в її реєстрації в ЄРПН;

- податкова накладна № 40 від 15 вересня 2020 року на суму 77190,00 грн. подана 28 вересня 2020 року і зареєстрована в ЄРПН за № , проте рішенням № 2106209/42940199 від 05 листопада 2020 року відмовлено в її реєстрації в ЄРПН.

28 жовтня 2020 року позивачем контролюючому органу в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку надано письмові пояснення разом із підтверджуючими документами: договором поставки № 01619 від 01 червня 2019 року, який укладений між ПП «ЛОЗУВАТЕ» та його основним постачальником - фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 , видаткову накладну № 135 від 19 серпня 2020 року на отримання товару (піску) у кількості 150000 тон на суму 900000,00 грн. з ПДВ, видаткову накладну № 138 від 01 вересня 2020 року на отримання товару (піску) у кількості 85000 тон на суму 510000,00 грн. з ПДВ, договір поставки № 18 від 19 серпня 2020 року, укладений між ПП «ЛОЗУВАТЕ» та його основним покупцем - ТОВ «ФІН ГУД ІНКОРГІОРЕЙТЕД», видаткові накладні №№ 24, 25, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40 за період з 01 вересня 2020 року по 15 вересня 2020 року, а також відомості про нарахування заробітної плати (таблиця 6 зі звіту ЄСВ за серпень 2020 року).

Вказані первинні документи підтверджують придбання товару позивачем та здійснення господарської операції щодо продажу позивачем цього товару контрагенту Товариству з обмеженою відповідальністю «ФІН ГУД ІНКОРГІОРЕЙТЕД».

Документи доставлено та прийнято ГУ ДПС України у Дніпропетровській області.

Проте, Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, незважаючи на зазначене повідомлення з поясненнями та доданими до нього документами, прийняті рішення від 05 листопада 2020 року про відмову в реєстрації вищевказаних податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Суд вважає, що належного обґрунтування підстав віднесення поданих податкових накладних до п. 8 Критеріїв ризиковості здійснення операцій відповідачем не зазначено та не доведено суду належними засобами доказування.

В оскаржуваних рішеннях контролюючим органом не обґрунтовано, які саме документи, надані платником, складені з порушенням законодавства, чому документи платника не є достатніми для прийняття комісією ДПС України рішення про реєстрацію податкових накладних, які документи платник податків має надати для обґрунтованого рішення щодо реєстрації податкової накладної.

Оскільки рішення суб`єкта владних повноважень не містять чіткої підстави їх прийняття, це свідчить про необґрунтованість такого рішення.

При вирішенні справи суд також виходить із того що спірні рішення Комісії є актами індивідуальної дії.

Правовий акт індивідуальної дії - це виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, який не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків лише чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому (яким) він адресований.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 02 квітня 2019 року у справі № 822/1878/18.

Натомість, оскаржувані рішення фіскального органу не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії, та породжують його неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Суд вважає, що не наведення переліку документів, які необхідно надати призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

Отже, недотримання принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації податкової накладної призвело до необізнаності платника податків щодо вичерпного переліку необхідних документів, які він повинен був надати контролюючому органу, внаслідок чого у відповідача виникла можливість прояву нічим необмеженої дискреції. Вказане, на думку суду, призвело до прояву суб`єктом владних повноважень негативного розсуду, внаслідок чого платник податків не зміг належним чином виконати свої обов`язки, мета яких - реєстрація податкової накладної.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Така правова позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом України, зокрема у постановах від 23 жовтня 2018 року по справі № 822/1817/18, від 21 травня 2019 року по справі № 0940/1240/18, від 10 квітня 2020 року по справі № 819/330/18.

Окрім того, Верховний Суд України у постанові від 10 квітня 2020 року по справі № 819/330/18 наголошував на тому, що прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови прийняття обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.

Про дотримання податковим органом вимог обґрунтованості під час прийняття відповідного акта індивідуальної дії свідчитиме належна мотивація його висновку, зокрема зі встановленням обставин, що мають значення для реєстрації податкової накладної, а також за умови посилання на докази, якими такі обставини обґрунтовані, із зазначенням причин їх прийняття чи відхилення.

І навпаки, не наведення мотивів прийнятих рішень «суб`єктивізує» акт державного органу і не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, за яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність прийнятого рішення.

Зазначений висновок суду узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), рішення якого відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року є джерелом права.

У рішенні від 13 грудня 2001 року у справі «Церква Бесарабської Митрополії проти Молдови» ЄСПЛ зазначив, що закон має бути доступним та передбачуваним, тобто вираженим з достатньою точністю, щоб дати змогу особі в разі необхідності регулювати його положеннями свою поведінку (пункт 109).

На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок («Лелас проти Хорватії», заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року; «Тошкуце та інші проти Румунії», заява №36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків («Лелас проти Хорватії», п. 74).

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно зі статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною 2 статті 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

ГУ ДПС в Дніпропетровській області не доведено правомірності прийняття рішень № 2106210/42940199, № 2106198/42940199, № 2106200/42940199, № 2106199/42940199, № 2106201/42940199, № 2106196/42940199, № 2106205/42940199, № 2106208/42940199, № 2106202/42940199, № 2106203/42940199, № 2106197/42940199, № 2106204/42940199, № 2106207/42940199, № 2106206/42940199, № 2106209/42940199 від 05 листопада 2020 року про відмову в реєстрації податкових накладних №№ 24, 25, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40 за період з 01 вересня 2020 року по 15 вересня 2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, а тому позовні вимоги в частині визнання таких рішень протиправними та їх скасування є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних зазначені податкові накладні, суд зазначає наступне.

Згідно з пунктами 19, 20 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

- прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

- неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Враховуючи встановлені під час розгляду справи обставини та наведені норми права, беручи до уваги те, що спірні рішення про відмову у реєстрації податкових накладних визнано протиправними та скасовано, з метою повного та всебічного захисту прав позивача, виникає необхідність зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні №24 від 01.09.2020р., №25 від 02.09.2020р., №28 від 03.09.2020р., №29 від 04.09.2020р., №30 від 05.09.2020р., №31 від 06.09.2020р., №32 від 07.09.2020р., №33 від 08.09.2020р., №34 від 09.09.2020р., №35 від 10.09.2020р., №36 від 11.09.2020р., №37 від 12.09.2020р., №38 від 13.09.2020р., №39 від 14.09.2020р., №40 від 15.09.2020р., складені ПП «ЛОЗУВАТЕ» в Єдиному реєстрі податкових накладних.

З урахуванням наведеного вище, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

У позовні заяві зазначено, що у зв`язку з необхідністю захисту своїх прав за цим позовом позивачем понесені витрати на оплату правової допомоги, загальний розмір витрат на правову допомогу склав 5500 грн., витрати на яку позивач просить стягнути з відповідача.

Відповідно до частиною 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Статтею 59 Конституції України визначено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Згідно з частинами 1 і 2 статті 16 КАС України, учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.

Представництво в суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до частини 1 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Частиною 3 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Відповідно до статті 134 КАС України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Як вбачається з аналізу наведених правових норм, документально підтверджені судові витрати підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень. При цьому, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару у цій справі та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 21 березня 2018 року у справі № 815/4300/17, від 11 квітня 2018 року у справі № 814/698/160 від 18.10.2018 року у справі № 813/4989/17, від 11 червня 2020 року у справі № 821/227/17.

Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження понесених витрат на правничу допомогу, до позовної заяви надано наступні документи: копію договору № 18-02/2021 про надання правової допомоги від 18 лютого 2021 року із додатком № 1 до нього; копію акту виконаних робіт (наданих послуг) від 22 лютого 2021 року; копію рахунку-фактури № СФ-1802 від 18 лютого 2021 року на суму 5500,00 грн. та платіжне доручення № 481 від 22 лютого 2021 року про перерахування грошових коштів у розмірі 5500,00 грн. Адвокатському об`єднанню «Пашніна і партнери».

Предметом даного договору є надання правової допомоги Адвокатським об`єднанням «Пашніна і партнери» в оскарженні Рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 2106210/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106198/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106200/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106199/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106201 /42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106196/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106205/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106208/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106202/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106203/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106197/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106204/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106207/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106206/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106209/42940199 від 05 листопада 2020 року.

Згідно з пунктами 4.1.-4.2 договору № 18-02/2021 від 18 лютого 2021 року, ціна даного договору становить 5500,00 грн.. оплата виконаних робіт (наданих послуг) здійснюється протягом 3 календарних днів з моменту виставлення рахунку-фактури.

У додатку № 1 до договору № 18-02/2021 від 18 лютого 2021 року сторони передбачили вартість правової допомоги: ознайомлення та аналіз документів по справі - 1500,00 грн., складання адміністративного позову - 4000,00 грн., участь у судовому засіданні (судодень) - 1000,00 грн., складання процесуальних та інших документів правового характеру - 500,00 грн. (без ПДВ).

Згідно акту виконаних робіт (наданих послуг) від 22 лютого 2021 року, Адвокатським об`єднанням «Пашніна і партнери» в інтересах ПП «ЛОЗУВАТЕ», згідно договору, у повному обсязі виконано зобов`язання:

- ознайомлення та аналіз документів по справі - 1500,00 грн.;

- складання адміністративного позову - 4000,00 грн.;

усього на суму 5500,00 грн. без ПДВ.

ПП «ЛОЗУВАТЕ» оплатило виконані послуги платіжним дорученням № 481 від 22 лютого 2021 року згідно рахунку-фактури № СФ-1802 від 18 лютого 2021 року на суму 5500,00 грн.

Тобто наданими позивачем документами підтверджено понесення ним витрат на правничу допомогу адвоката у розмірі 5500,00 грн.

При цьому, в силу приписів частини 7 статті 134 КАС, України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Як вбачається з відзивів на позовну заяву, відповідачі не заявляють клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги.

За наведених обставин, суд вважає, що надані позивачем документи в повному обсязі доводять факт понесення позивачем витрат на правничу допомогу адвоката в даній адміністративній справі, витрати на правничу допомогу підтверджені належними та допустимими доказами, у зв`язку із чим понесені позивачем судові витрати у вигляді витрат на правничу допомогу адвоката у розмірі 5500,00 грн. підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби України у Дніпропетровській області та Державної податкової служби України.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до приписів статті 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

За правилами частини 6 статті 120 КАС України якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

З урахуванням викладеного справа розглянута 11.05.2021 р.

Керуючись ст. ст. 2, 72, 77, 132, 134, 139, 241, 243-246, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Приватного підприємства «ЛОЗУВАТЕ» (, поштова адреса: вул. Медична, 5-26, м. Кам`янське, Дніпропетровська область, 51931; юридична адреса: вул. Партизанська, 41, с. Клешнівка, Петриківський район, Дніпропетровська область, 51812) до Державної податкової служби України (, Львівська площа, буд. 8, м. Київ, 04053), Головного управління Державної податкової служби України у Дніпропетровській області (як відокремленого територіального підрозділу на правах філії) (код ЄДРПОУ ВП 44118658, вул. Сімферопольська, буд. 17 А, м. Дніпро, 49600) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби України у Дніпропетровській області про відмову в реєстрації податкових накладних № 2106210/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106198/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106200/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106199/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106201 /42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106196/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106205/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106208/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106202/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106203/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106197/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106204/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106207/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106206/42940199 від 05 листопада 2020 року; № 2106209/42940199 від 05 листопада 2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні №24 від 01.09.2020р., №25 від 02.09.2020р., №28 від 03.09.2020р., №29 від 04.09.2020р., №30 від 05.09.2020р., №31 від 06.09.2020р., №32 від 07.09.2020р., №33 від 08.09.2020р., №34 від 09.09.2020р., №35 від 10.09.2020р., №36 від 11.09.2020р., №37 від 12.09.2020р., №38 від 13.09.2020р., №39 від 14.09.2020р., №40 від 15.09.2020р., складені ПП «ЛОЗУВАТЕ» в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України () на користь Приватного підприємства «ЛОЗУВАТЕ» () судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 17025 (сімнадцять тисяч двадцять п`ять) грн. 00 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України () на користь Приватного підприємства «ЛОЗУВАТЕ» () судові витрати пов`язані з правничою допомогою адвоката у розмірі 2750 (дві тисячі сімсот п`ятдесят) грн. 00 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби України у Дніпропетровській області (як відокремленого територіального підрозділу на правах філії) (код ЄДРПОУ ВП 44118658) на користь Приватного підприємства «ЛОЗУВАТЕ» () судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 17025 (сімнадцять тисяч двадцять п`ять) грн. 00 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби України у Дніпропетровській області (як відокремленого територіального підрозділу на правах філії) (код ЄДРПОУ ВП 44118658) на користь Приватного підприємства «ЛОЗУВАТЕ» () судові витрати пов`язані з правничою допомогою адвоката у розмірі 2750 (дві тисячі сімсот п`ятдесят) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено та підписано 11.05.2021 року.

Суддя О.М. Неклеса