Справа № 420/2403/21
Суддя: Кравченко М.М.
Дата ухвалення: 2021-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/2403/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді - Кравченка М.М.,

розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення від 04.02.2021 року № 14570, зобов`язання вчинити певні дії, -

СУТЬ СПОРУ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» звернулося до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС в Одеській області, в якій просило: визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області про відповідність / невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 14570 від 04 лютого 2021 року та зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» з переліку ризикових платників податків.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив наступне. Товариство з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» перебуває на обліку Головного управління ДПС в Одеській області та зареєстроване за юридичною/податковою адресою: 65036, м. Одеса, вул. Старицького, буд. 20/1, кв. 121. 04 лютого 2020 року з електронного кабінету платника податків Позивачеві стало відомо про включення його до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, про що Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Одеської області винесено Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 21784 від 04 лютого 2020 року. Підставою прийняття такого рішення визначено пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Формою рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено, що при прийнятті цього рішення на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, комісії слід у графі «Податкова інформація» зазначити, яка саме інформація наявна у контролюючого органу. Проте у вказаному рішенні жодна згадка про таку інформацію відсутня. Позивач вважає, що рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних в ЄРПН про відповідність Позивача критеріям ризиковості платника податку є необґрунтованим та протиправним.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 23.02.2021 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення від 04.02.2021 року № 14570, зобов`язання вчинити певні дії було прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі.

У відзиві на позовну заяву відповідач вказує, що ТОВ «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» здійснює придбання товарів у контрагентів - постачальників з ознаками ризиковості. Згідно результату податкового аналізу/наявної податкової інформації щодо позивача встановлено, що за період з за період з 08.01.2020 по 12.01.2021 року ТОВ «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» придбавав послуги із поточного ремонту приміщень ТРЦ у ТОВ «Південна Будівельна Компанія «Екліпс», , якого внесено до переліку ризикових 10.11.2020 р. В подальшому, ТОВ «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» за період з 17.04.2020 по 29.12.2020 року реалізував послуги поточного ремонту приміщення ТРЦ «Сім`я» на адресу ТОВ «Дивосвіт Глобал», , який має ознаку вигоформуючого суб`єкта господарювання. ТОВ «Дивосвіт Глобал» є постачальником послуги поточних ремонтів об`єктів - суб`єктів господарювання з ознаками ризику, а саме ТОВ «Будівельна фірма Технограндбуд», , якого внесено до переліку ризикових 05.02.2020 р. Таким чином, ТОВ «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» має ознаку вигодотранспортуючого суб`єкта в зв`язку із реалізацією послуги поточного ремонту приміщення ТРЦ, придбаного у суб`єктів господарювання з ознаками ризику. Таким чином, Головне управління ДПС в Одеській області вважає, що відповідачем доведено обґрунтованість виникнення у контролюючого органу підстав для віднесення позивача до критеріїв ризиковості платника податків на підставі наявної податкової інформації за проведеним моніторингом.

У відповіді на відзив позивач зазначає, що 04 лютого 2020 року з електронного кабінету Позивача було отримано Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 21784 від 04.02.2020 року. Підставою прийняття такого рішення визначено пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Формою рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено, що при прийнятті цього рішення на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, комісії слід у графі «Податкова інформація» зазначити, яка саме інформація наявна у контролюючого органу. Проте у вказаному раніше рішенні жодна згадка про таку інформацію відсутня. Позивач надав Відповідачеві інформацію та копії документів, які вважав достатніми для винесення рішення про невідповідність критеріям ризиковості платника податку. Відповідачем не надано жодних належних та допустимих доказів, а також не наведено жодних аргументів щодо правомірності винесення оскаржуваного рішення, а оскаржуване рішення як акт індивідуальної дії, спричиняє порушення прав та інтересів Позивача, зокрема погіршення його правового становища, оскільки покладає на нього додатковий тягар у вигляді надання інформації та документів для підтвердження невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, які на думку Відповідача будуть достатніми для прийняття рішення про невідповідність Позивача критеріям ризиковості платника податку. До того ж, віднесення Позивача до переліку ризикових платників податку негативно впливає на його відносини з контрагентами через те, що вони не можуть сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої буде зупинена, що у подальшому несе ризики для припинення господарських відносин між Позивачем та його контрагентами.

Відповідно до ч.1 ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

У зв`язку з знаходженням головуючого судді Кравченка М.М. на лікарняному з 05.04.2021 року по 30.04.2021 року, справа розглядається 05.05.2021 року.

Згідно з ч.6 ст.120 КАС України якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Дослідивши надані письмові докази, перевіривши матеріали справи, а також проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити. Свій висновок суд вмотивовує наступним чином. Так, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Товариство з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» зареєстроване та перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС в Одеській області як платник податків.

04.02.2020 року Головне управління ДПС в Одеській області прийняло рішення про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» критеріям ризиковості платника податку № 21784 у зв`язку з відповідністю платника податку п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Товариство з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» з метою виключення з переліку ризикових платників податків надіслало до Головного управління ДПС в Одеській області в електронному вигляді повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку № 1 від 29.01.2021 року, а саме: інформацією щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості від 29.01.2021 року; договір № 2105 від 21.05.2020 року; зведений кошторис № 1 від 21.05.2020 року; акт здачі-прийняття робіт від 21.05.2020 року; платіжне дорученням № 1 від 18.06.2020 року; заключну виписку за період з 19.06.2020 року по 19.06.2020 року від 18.09.2020 року; договір № ЕК-2983/03-20 від 23.03.2020 року; платіжне доручення № 220 від 26.03.2020 року; заключну виписку за період з 26.03.2020 року по 26.03.2020 року від 18.09.2020 року; договір підряду № 01071 від 01.07.2020 року; дефектний акт до Договору підряду № 01071 від 01.07.2020 року; протокол узгодження цін на матеріальні ресурси; пояснювальну записку до Договору підряду № 01071 від 01.07.2020 року; локальний кошторис на будівельні роботи до Договору підряду № 01071 від 01.07.2020 року; локальний кошторис на будівельні роботи № 2-1-1 до Договору підряду № 01071 від 01.07.2020 року; відомості трудомісткості і заробітної плати до об`єктного кошторису № 2-1; договірну ціну; дефектний акт; протокол узгодження цін на матеріальні ресурси до Договору підряду № 01071 від 01.07.2020 року; графік виконання робіт до Договору підряду № 01071 від 01.07.2020 року; підсумкова відомість ресурсів до Договору підряду № 01071 від 01.07.2020 року; акт приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2020 року від 13.08.2020 року; довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за серпень 2020 року від 13.08.2020 року; рахунок на оплату № 7 від 13.08.2020 року; платіжне доручення № 3 від 13.08.2020 року; заключна виписка за період з 19.08.2020 року по 19.08.2020 року від 20.08.2020 року; договір купівлі-продажу № 06/02/20 від 06.02.2020 року; рахунок № Счт/OD від 27.07.2020 року; платіжне доручення № 26 від 25.08.2020 року; договір купівлі-продажу № 06/02/20 від 06.02.2020 року; рахунок на оплату № 130 від 07.08.2020 року; платіжне доручення № 25 від 13.08.2020 року; договір купівлі-продажу № 22/05/20 від 22.05.2020 року; рахунок на оплату № 146 від 31.08.2020 року; платіжне доручення № 24 від 07.08.2020 року; договір поставки № 3107 від 31.07.2020 року; рахунок на оплату № 6757 від 31.07.2020 року; платіжне доручення № 22 від 07.08.2020 року.

04.02.2021 року Головне управління ДПС в Одеській області прийняло рішення про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» критеріям ризиковості платника податку № 14570 у зв`язку з відповідністю платника податку п.8 Критеріїв ризиковості платника податку (здійснює придбання товарів у контрагентів-постачальників з ознаками ризиковості) з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 29.01.2021 року № 1.

Відповідно до п.6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Додаток 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року № 1165, містить бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, в якому зазначається інформація про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та підстава (зазначається відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація), а також податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку).

Також, у бланку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (додаток 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року № 1165) зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Згідно з п.8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року № 1165, у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Як вже було зазначено вище, в рішенні від 04.02.2020 року № 21784 відповідач зазначив про відповідність платника податку на додану вартість - позивача п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

При цьому, графа податкова інформація, яка заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, у рішенні від 04.02.2020 року № 21784 відповідачем не заповнена, в ній міститься прочерк.

В оскаржуваному ж рішенні від 04.02.2021 року № 14570 відповідач також зазначив про відповідність платника податку на додану вартість - позивача п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

При цьому, графа податкова інформація, яка заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, у рішенні від 04.02.2021 року № 14570 відповідачем була заповнена наступним чином: здійснює придбання товарів у контрагентів-постачальників з ознаками ризиковості.

Суд зазначає, що посилання відповідача на п.8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість в рішенні від 04.02.2020 року № 21784 та в оскаржуваному рішенні від 04.02.2021 року № 14570, як на підставу для віднесення позивача до критеріїв ризиковості платника податку, є досить загальним та не визначає конкретні підстави відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, що прямо впливає на можливість надання платником податку в подальшому відповідних необхідних документів для виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

З урахуванням зазначеного, на думку суду, в оскаржуваному рішенні відповідачем не зазначено підставу для відповідності платника податку - позивача п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, оскільки належним чином не заповнена розшифровка наявної податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарських операцій.

Відповідно до пп.14.1.36 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України господарська діяльність - діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.

Згідно з п.44.1 ст.44 Податкового кодексу України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Під час розгляду справи суд становив, що інформація та копії документів, подані позивачем 29.01.2021 року до відповідача, містили відомості щодо відносин Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» з Комунальним некомерційним підприємством Біляївської районної ради «БІЛЯЇВСЬКА ЦЕНТРАЛЬНА РАЙОННА ЛІКАРНЯ» щодо розробки проектно-кошторисної документації та проходження її експертизи для проведення робіт, а також щодо виконання будівельних робіт згідно з кошторисною документацією.

Так, 21.05.2020 року між Комунальним некомерційним підприємством Біляївської районної ради «БІЛЯЇВСЬКА ЦЕНТРАЛЬНА РАЙОННА ЛІКАРНЯ» та Товариством з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» було укладено Договір № 2105, відповідно до умов якого Позивач зобов`язувався виконати роботи з розробки проектно-кошторисної документації та проходження її експертизи для проведення робіт на об`єкті: «Капітальний ремонт хірургічного відділення Комунального некомерційного підприємства Біляївської районної ради «Біляївська центральна районна лікарня» за адресою: вул. Московська, 30-б, м. Біляївка, Одеська область (код ДК 021:2015:71322000-1 - Послуги з інженерного проектування в галузі цивільного будівництва); вартість робіт складає 11664,00 грн., у тому числі ПДВ 1944,00 грн.

10.06.2020 року між сторонами Договору був складений та підписаний Акт здачі-прийняття робіт до Договору, в якому зазначено, що позивачем була розроблена та передана, а КНП БРР «БІЛЯЇВСЬКА ЦЕНТРАЛЬНА РАЙОННА ЛІКАРНЯ» прийнята проектно-кошторисна документація, в т.ч. експертний звіт щодо розгляду кошторисної документації, на проведення робіт по об`єкту: капітальний ремонт хірургічного відділення Комунального некомерційного підприємства Біляївської районної ради «БІЛЯЇВСЬКА ЦЕНТРАЛЬНА РАЙОННА ЛІКАРНЯ» за адресою: вул. Московська, 30-б, м. Біляївка, Одеська область, в Акті зазначено вартість робіт 11664,00 грн. та вказано про відсутність претензій.

Відповідно до Зведеного кошторису на проектні та вишукувальні роботи № 1, що підписаний сторонами Договору 21.05.2020 року, Позивачем виконувалися наступні роботи: проектування капітального ремонту № 1 на суму 6750,00 грн.; експертиза проекту, 1350*2*1,1 на суму 2970,00 грн., загальна вартість яких склала 11664,00 грн. з ПДВ. Оплата робіт була здійснена 18.06.2020 року у безготівковій формі, що підтверджується платіжним дорученням № 1, кошти на рахунок позивача надійшли 19.06.2020 року, про що свідчить заключна виписка за період з 19.06.2020 року по 19.06.2020 року від 18.09.2020 року.

Позивач зазначає, що відповідно до «правила першої події», яке сформульовано у п.198.2 ст.198 Податкового кодексу України, першою подією, по якій була виписана податкова накладна, є день перерахування коштів.

Також, між Товариством з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» (Замовник) та Державним підприємством «ДЕРЖАВНИЙ НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ ТА ПРОЕКТНО-ВИШУКУВАЛЬНИЙ ІНСТИТУТ «НДІНПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ» (Виконавець) був укладений Договір № 06/02/2ЕК-2983/03-20 від 23.03.2020 року, за яким була проведена експертиза проектно-кошторисної документації та наданий експертний звіт по об`єкту: «Капітальний ремонт хірургічного відділення Комунального некомерційного підприємства Біляївської районної ради «БІЛЯЇВСЬКА ЦЕНТРАЛЬНА РАЙОННА ЛІКАРНЯ», за адресою: вул. Московська 30-б, м. Біляївка, Одеська область. Кошторисом № 1 до Договору встановлювалось, що вартість експертизи проектно-кошторисної документації становить 3564,00 грн. з ПДВ.

За результатами проведення експертизи проектно-кошторисної документації між Замовником та Виконавцем був підписаний Акт передачі-приймання виконаних робіт за Договором № 06/02/2ЕК-2983/03-20 від 23.03.2020 року. Оплата виконаних робіт була здійснена Замовником у повному обсязі 26.03.2020 року, що підтверджується платіжним дорученням № 220 та заключною випискою за період з 26.03.2020 року по 26.03.2020 року від 18.09.2020 року.

Крім того, 01.07.2019 року між Комунальним некомерційним підприємством Біляївської районної ради «БІЛЯЇВСЬКА ЦЕНТРАЛЬНА РАЙОННА ЛІКАРНЯ» (Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» (Генпідрядник) був укладений Договір підряду № 01071 від 01.07.2020 року, відповідно до умов якого Генпідрядник зобов`язувався виконати роботи згідно з кошторисною документацію та умовами договору по об`єкту: «Капітальний ремонт хірургічного відділення Комунального некомерційного підприємства Біляївської районної ради «БІЛЯЇВСЬКА ЦЕНТРАЛЬНА РАЙОННА ЛІКАРНЯ», за адресою: вул. Московська 30-б, м. Біляївка, Одеська область» (4543000-7 будівництва) Капітальний ремонт і реставрація) (предмет закупівлі визначено з урахуванням Правил визначення вартості ДСТУ Б.Д.1.1.-1:2013), а Замовник прийняти та оплатити такі роботи. Додатком 11_ДІД_ДЦ до Договору підряду № 01071 від 01.07.2020 року є Договірна ціна, яка складає 283836,00 грн.

Згідно з Актом приймання виконаних будівельних робіт № 1 за серпень 2020 року від 13.08.2020 року були виконані ремонтні роботи стелі, стін, прорізів, підлоги, електроосвітлення, а також сантехнічні та інші роботи на суму 275396,22 грн. 13.08.2020 року Генпідрядником був сформований та направлений Замовникові Рахунок на оплату № 7 на суму 190245,42 грн. з ПДВ щодо робіт з капітального ремонту хірургічного відділення КНП Біляївської районної ради «БІЛЯЇВСЬКА ЦЕНТРАЛЬНА РАЙОННА ЛІКАРНЯ», оплата за яким здійснена Замовником того ж дня у повному обсязі, що підтверджується платіжним дорученням № 3 та заключною випискою за період з 19.08.2020 року по 19.08.2020 року від 20.08.2020 року.

Позивач зазначає, що відповідно до «правила першої події», яке сформульовано у п.198.2 ст.198 Податкового кодексу України, першою подією, по якій була виписана податкова накладна є день перерахування коштів за мінусом авансу, в розмірі 30 % від загальної суми оплати виконаних робіт.

З матеріалів справи вбачається, що будівельні матеріали, з використанням яких здійснювалися вказані роботи, були придбані позивачем у ТОВ «ЕПІЦЕНТР К» на підставі Договору купівлі-продажу № 06/02/20 від 06.02.2020 року на суму 9188,38 грн., у ТОВ «СИНТОН КО» на підставі Договору купівлі-продажу № 06/02/20 від 06.02.2020 року на суму 70994,52 грн., у ТОВ «АРТІФІКО» на підставі Договору купівлі-продажу № 22/05/20 від 22.05.2020 року на суму 14595,00 грн., у ТОВ «КАБЛЕС-УКРАЇНА» на підставі Договору поставки № 3107 від 31.07.2020 року на суму 17781,85 грн.

Посилання відповідача в спростування підстав позову на взаємовідносини позивача з ТОВ «Південна Будівельна Компанія «Екліпс» та ТОВ «Дивосвіт Глобал», як на підставу для віднесення його до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, суд вважає необґрунтованими та безпідставними, оскільки ці обставини жодного разу не зазначалися ні в рішенні від 04.02.2020 року № 21784, ні в оскаржуваному рішенні від 04.02.2021 року № 14570, що відповідно виключало можливість надання відповідних необхідних документів для виключення з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

За таких обставин, суд прийшов до висновку, що в даному випадку після отримання повідомлення від 29.01.2021 року у Головного управління ДПС в Одеській області були відсутні встановлені законом підстави для віднесення Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» у відповідність до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку на підставі рішення від 04.02.2021 року № 14570.

Під час розгляду справи відповідач не надав до суду належних та допустимих доказів, які спростовують встановлені вище факти.

Таким чином, Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області про відповідність / невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 04.02.2021 року № 14570 є протиправним та належить до скасування.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно положень ст.9 Конституції України та ст.17, ч.5 ст.19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Європейський суд підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах «Беєлер проти Італії» [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000, «Онер`їлдіз проти Туреччини» [ВП] (Oneryэldэz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Також, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20.05.2010 року, і «Тошкуце та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25.11.2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах.

Крім того, Європейський суд з прав людини у своєму рішення по справі Yvonne van Duyn v.Home Office зазначив, що «принцип юридичної визначеності означає, що зацікавлені особи повинні мати змогу покладатися на зобов`язання, взяті державою, навіть якщо такі зобов`язання містяться в законодавчому акті, який загалом не має автоматичної прямої дії». З огляду на принцип юридичної визначеності, держава не може посилатись на відсутність певного нормативного акта, який би визначав механізм реалізації прав та свобод громадян, закріплених у конституції чи інших актах. Така дія названого принципу пов`язана з іншим принципом - відповідальності держави, який полягає в тому, що держава не може посилатися на власне порушення зобов`язань для запобігання відповідальності. Захист принципу обґрунтованих сподівань та юридичної визначеності є досить важливим у сфері державного управління та соціального захисту. Так, якщо держава чи орган публічної влади схвалили певну концепцію своєї політики чи поведінки, така держава чи такий орган вважатимуться такими, що діють протиправно, якщо вони відступлять від такої політики чи поведінки щодо фізичних та юридичних осіб на власний розсуд та без завчасного повідомлення про зміни у такій політиці чи поведінці, позаяк схвалення названої політики чи поведінки дало підстави для виникнення обґрунтованих сподівань у названих осіб стосовно додержання державою чи органом публічної влади такої політики чи поведінки.

У рішенні від 31.07.2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Салах Шейх проти Нідерландів», ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17.07.2008 року), Європейський суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

При обранні способу відновлення порушеного права позивача суд виходить з принципу верховенства права щодо гарантування цього права ст.1 Протоколу № 1 до Європейської Конвенції з прав людини, як складової частини змісту і спрямованості діяльності держави, та виходячи з принципу ефективності такого захисту, що обумовлює безпосереднє поновлення судовим рішенням прав особи, що звернулась за судовим захистом без необхідності додаткових її звернень та виконання будь-яких інших умов для цього.

Рішенням Конституційного Суду України у справі № 3-рп/2003р від 30.01.2003 року визначено, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

З урахуванням зазначеного, суд вважає за необхідне зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» з переліку ризикових платників податків.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Згідно з п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи вбачається, що Товариство з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» сплатило судовий збір за подання позову у сумі 2270,00 грн.

В позові позивач просить суд стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» суми судового збору в розмірі 2270,00 грн. та витрат на правову допомогу в розмірі 12000,00 грн.

Відповідно до ч.1 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з ч.3 ст.132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно з ч.ч.3-4 ст.134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до ч.ч.5-7 ст.134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно з ч.1 ст.30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Відповідно до ч.2 ст.30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

Згідно з ч.3 ст.30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» при встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Відповідно до ч.9 ст.139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

На підтвердження обґрунтованості понесених витрат на професійну правничу допомогу адвоката у сумі 12000,00 грн. позивач надав до суду наступні документи: договір про надання правової допомоги від 18.12.2020 року № 18/12-20, детальний опис послуг, наданих адвокатом в рамках договору про надання правничої допомоги від 17.02.2021 року № 17/02-21/1.

Згідно з наданим позивачем детальним описом послуг, наданих адвокатом в рамках договору про надання правничої допомоги від 17.02.2021 року № 17/02-21/1 вбачається наступний розрахунок: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань 1000,00 грн. за 1 год., 1 година - 1000,00 грн.; збирання документів, необхідних для підготовки адміністративного позову 1000,00 грн. за 1 год., 1 година - 1000,00 грн.; застосовування технічних засобів, у тому числі для копіювання матеріалів 1000,00 грн. за 1 год., 2 години - 2000,00 грн.; здійснення представництва інтересів Позивача у відносинах з Відповідачами 1000,00 грн. за 1 год., 2 години - 2000,00 грн.; аналіз актуальної судової практики з аналогічних питань та формування правової позиції 1000,00 грн. за 1 год., 1 година - 1000,00 грн.; підготовка адміністративного позову та формування додатків до позову 1000,00 грн. за 1 год., 4 години - 4000 грн.; участь у судовому засіданні 1000,00 грн. за 1 год., 1 година - 1000,00 грн.; всього 12000,00 грн.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, відзначено у пункті 95 рішення у справі «Баришевський проти України» (заява № 71660/11), пункті 80 рішення у справі «Двойних проти України» (заява № 72277/01), пункті 88 рішення у справі «Меріт проти України» (заява № 66561/01), заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява № 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.

Разом з цим, на думку суду, при наданні адвокатом правничої допомоги позивачу на суму 12000,00 грн. не було належним чином враховано витрачений час на вчинення дій та їх обсяг, що пов`язані з розглядом справи.

Також, жодного судового засідання у справі за участю сторін не відбулося, оскільки справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, а послуги з представництва інтересів позивача у відносинах з відповідачем були надані адвокатом до подачі позовної заяви до суду.

З урахуванням зазначеного, суд вважає, що розмір понесених позивачем витрат на правничу допомогу адвоката у розмірі 12000,00 грн. є необґрунтованим та непропорційним до предмета спору та складності справи.

Таким чином, суд вважає за можливе присудити на користь позивача понесені витрати на професійну правничу допомогу по цій справі в сумі 1000,00 грн. Суд вважає, що розмір витрат на професійну правничу допомогу саме у сумі 1000,00 грн. є пропорційним до предмета спору та складності справи.

За таких обставин, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270,00 грн. та на професійну правничу допомогу в розмірі 1000,00 грн.

Керуючись Конституцією України, ст.ст.2, 77, 90, 139, 242-246, 250 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» (вул. Старицького, 20/1, кв. 121, м. Одеса, 65036, ідентифікаційний код 41985045) до Головного управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, 5, м. Одеса, 65044, ідентифікаційний код 44069166) про визнання протиправним та скасування рішення від 04.02.2021 року № 14570, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області про відповідність / невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 04.02.2021 року № 14570.

3. Зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» з переліку ризикових платників податків.

4. Стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «СТРОЙ-ІНВЕСТ-ГРУП-7» () судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270,00 грн. та на професійну правничу допомогу у розмірі 1000,00 грн.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя М.М. Кравченко