Справа № 340/771/20
Суддя: Божко Л.А.
Дата ухвалення: 2021-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

22 квітня 2021 року м. Дніпросправа № 340/771/20

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Божко Л.А. (доповідач),

суддів: Лукманової О.М., Дурасової Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання Новошицької О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04.06.2020 р. (суддя Притула К.М.) по справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування наказу

в с т а н о в и В:

06.03.2020 р. ОСОБА_1 звернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування наказу, де просила визнати протиправним та скасувати наказ ГУ ДПС у Кіровоградській області від 28.02.2020 р. № 1-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення».

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04.06.2020 р. адміністративний позов задоволений.

Рішення суду мотивоване тим, що відповідачем не надано належних доказів в підтвердження наявності вчинення дисциплінарного проступку та вини позивача.

Не погодившись з прийнятим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, де просили скасувати рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04.06.2020 р., прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позовних вимог.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не врахував, що згідно п.п. 2 ч.2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», порушення правил етичної поведінки державного службовця, являється дисциплінарним проступком.

В судовому засіданні апеляційної інстанції представник відповідача просив задовольнити апеляційну скаргу, позивач до суду не з`явилася, про дату слухання справи повідомлена належним чином.

Дослідивши матеріали справи, докази по справі та, вислухавши представника відповідача, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про залишення без задоволення апеляційної скарги в зв`язку з наступним.

З матеріалів справи вбачається, що наказом від 31.10.2018 року №554-о « про призначення ОСОБА_1 » відповідно п.1 ст. 40 Закону України «Про державну службу» призначено 01.11.2018 р. ОСОБА_1 на посаду головного державного ревізора - інспектора сектору аналітики податкових ризиків управління моніторингу доходів та обліково - звітних систем Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області, як таку, що визнана переможцем конкурсу порядку переведення з Кропивницької ОДПІ ГУ ДФС у Кіровоградській області.

Заявою від 02.05.2019 р. ОСОБА_1 підтвердила, що прочитала, зрозуміла та зобов`язалася дотримуватися та виконувати Правила етичної поведінки в органах Державної фіскальної служби, затверджені наказом ДФС від 03.04.2019 р. № 257.

З матеріалів справи слідує, що 26.06.2019 р. листом № 05/3-699 вих-19 прокуратура Кіровоградської області звернулась із поданням в порядку ч.3 ст.65 Закону України «Про запобігання корупції» до Головного управління ДФС у Кіровоградській області, де зазначаючи про те, що 09.06.2017 р. ОСОБА_1 за договором купівлі продажу набула право власності на житловий будинок загальною площею 64,3 кв.м, загальною вартістю 126 296 грн. та у зв`язку з придбанням будинку у ОСОБА_1 виник обов`язок повідомити НАЗК про суттєві зміни в майновому стані у десятиденний термін, але ОСОБА_1 такого повідомлення у строк не подала, чим порушила вимоги ч.2 ст. 52 Закону. Тому просили провести службове розслідування за даним фактом та інформацію про вжиті заходи направити до прокуратури Кіровоградської області.

Судом встановлено, що в результаті службового розслідування актом службового розслідування від 18 липня 2019 р. зафіксовані пропозиції щодо самостійного опрацювання ОСОБА_1 . Закону України «Про запобігання корупції» та проведення сектором з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДФС у Кіровоградській області роз`яснювальної роботи з ОСОБА_1 по питанню своєчасності подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Постановою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 09.09.2019 р. провадження по справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, у відношенні ОСОБА_1 за ч.2 ст. 172-6 КУпАП закрите на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Згідно даної постанови суд дійшов висновку про відсутність у ОСОБА_1 умислу на вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, що й стало підставою для закриття провадження по справі.

Крім того, в судовому рішенні зазначено, що « в своїх поясненнях ОСОБА_1 вказувала, що не збиралася приховувати свій майновий стан, що підтверджується декларуванням у щорічній декларації за 2017 рік, придбаного 09.06.2017 р. об`єкту нерухомості, що відбулося до складання стосовно неї протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією, за № 213 від 14.06.2019 р.»

Відповідно доповідної записки в.о. завідувача сектору з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Кіровоградській області О. Коман ініціював дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 та, посилаючись на Постанову Ленінського районного суду м. Кіровограда від 09.09.2019 р., де ОСОБА_1 вказувала, що про необхідність подачі у 10-денний строк повідомлення НАЗК про суттєві зміни в майновому стані не знала і за місцем роботи уповноваженою особою про такий обов`язок їй не повідомлялось та не роз`яснювалось, що суперечить результатам службового розслідування, а тому встановлено, що ОСОБА_1 надала завідомо неправдиві відомості суду з метою уникнути адміністративної відповідальності з порушення вимог ч.2 ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції», чим порушила вимоги правил етичної поведінки в органах ДФС та запропонував застосувати до ОСОБА_1 у відповідності до вимог ч.4 ст. 66 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення у вигляді «попередження про неповну службову відповідність».

На виконання службової записки від 05.07.2019 р. заступник начальника відділу моніторингу доходів та обліково звітних систем Кропивницького управління ГУ ДФС у Кіровоградській області ОСОБА_2 повідомила, що у відділі, де працює ОСОБА_1 постійно проводиться професійне навчання, на якому вивчалися теми з питання щодо запобігання корупції.

Крім того, судом встановлено, що 19.05.2015 р. ОСОБА_1 підписала попередження, про обмеження, спрямовані на запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів і додержанню неправомірної вигоди або подарунка та поводження з ними, щодо суміщення з іншими видами діяльності, дотримання вимог фінансового контролю.

Зокрема, в попередженні зазначено, що статтею 52 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що « 2. у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме, отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство, уповноважених осіб на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що оприлюднюється на офіційному веб сайті Національного агентства».

Статтею 65 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що « 1. За вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

…2. Особа, яка вчинила корупційне правопорушення або правопорушення, пов`язане з корупцією, однак судом не застосовано до неї покарання або не накладено на неї стягнення у виді позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю, пов`язаними з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або такою, що прирівнюється до цієї діяльності, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку».

Аналізуючи ч.2 даної статті Закону судом встановлено, що особа, яка вчинила корупційне правопорушення або правопорушення, пов`язане з корупцією, але судом не застосовано покарання до такої особи та не покладено на неї стягнення, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Однак, відповідно постанови Ленінського районного суду м. Кіровограду від 09.09.2019 р. « з точки зору достатності доказів, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять тієї сукупності доказів, яка б усунула обгрунтований сумнів щодо доведеності наявності в діянні ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, а тому сумніви і припущення стосовно наявності в діях останнього складу адміністративного правопорушення повинні бути визнані на його користь. Згідно з вимогами ч.3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може грунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом. Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення».

Рішення суду набрало законної сили та є обов`язковим до виконання.

Таким чином, судом встановлено, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП України, тобто, не доведена вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, а відповідно ОСОБА_1 не підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Статтею 65 Закону України «Про державну службу» передбачено, що « 1. Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. 2. Дисциплінарними проступками є: …2) порушення правил етичної поведінки державних службовців;…».

Як слідує з матеріалів справи, відповідач вважає, що позивач, вказавши 09.09.2019 р. в своїх поясненнях під час розгляду справи в Ленінському районному суді м. Кіровограду про те, що не знала про необхідність подання у 10-денний строк повідомлення НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, надала завідомо неправдиві відомості, чим допустила порушення етичної поведінки та, що є підставою для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Однак, на підтвердження своєї позиції відповідачем не надано суду доказів, що підтверджували б вину позивача та наявність вчинення нею дисципінарного проступку.

Крім того, згідно статті 74 Закону України «Про державну службу», в редакції на час прийняття оскаржуваного наказу, « 1. Дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

2. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

…5. Дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення».

Як вбачається з матеріалів справи, 09.06.2017 р. ОСОБА_1 за договором купівлі продажу набула право власності на житловий будинок, загальною вартістю 126 296 грн, але протягом 10 днів, всупереч ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомила НАЗК про суттєві зміни в майновому стані. Протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 213, складений 14.06.2019 р., а оскаржуваний наказ про накладення дисциплінарного стягнення № 1-дс винесений 28.02.2020 р., тобто, навіть, за наявності дисциплінарного проступку, відповідач пропустив строк для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, а, саме, пройшло часу більше шести місяців з моменту виявлення та більш ніж одного року після вчинення.

Згідно статті 75 даного Закону встановлено, що « 1. Перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

2. Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.

3. Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення».

Але судом встановлено, що в матеріалах справи відсутні як пояснення ОСОБА_1 так і відповідний акт, що суперечить статті 75 Закону України «Про державну службу».

Статтею 77 Закону України «Про державну службу» передбачено, що « 2. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення».

Однак, з оскаржуваного наказу вбачається, що всупереч вимогам статті 77 Закону відповідач, наклавши на позивача дисциплінарне стягнення, не вказав стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку та його юридичну кваліфікацію.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог, оскільки відповідач, всупереч ч.2 ст. 77 КАС України, не довів правомірність свого рішення, а доводи апеляційної інстанції не спростовують висновків суду першої інстанції.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Керуючись ст.ст. 315,316,321,322,325 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області - залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04.06.2020 р. залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови.

Головуючий - суддя Л.А. Божко

суддя О.М. Лукманова

суддя Ю. В. Дурасова