Справа № 753/20611/20
Суддя: Гринчак О. І.
Дата ухвалення: 2021-05-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

Іменем України

05 травня 2021 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст. 160, 161 КАС України за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В:

02 грудня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з позовною заявою до Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якій просить:

1) Постанову від "06" листопада 2020 р. у справі про адміністративне правопорушення, пункт 15.9. «д» передбачене ст.122 ч.3 КУпАП України, скасувати, а справу про адміністративне правопорушення щодо неї, закрити.

2) Визнати протиправними дії інспектора з паркування відділу інспекції з паркування Дарницького району управління (інспекції) з паркування Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо тимчасового затримання транспортного засобу, який їй належить.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 05.01.2021 справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення направлено за підсудністю до Деснянянського районного суду міста Києва.

28.04.2021 вказана справа надійшла до Деснянянського районного суду міста Києва.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.04.2021 головуючим суддею з розгляду даної справи визначено суддю Гринчак О.І.

Вказаний позов підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 160, 161 КАС України.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У порушення вказаних вимог позивач не надав доказів сплати судового збору.

Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 18.03.2020 у справі № 543/775/17, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

А тому, враховуючи сформовану правову позицію Великої Палати Верховного Суду щодо необхідності сплати судового збору у справах про оскарження постанови про адміністративне правопорушення, відповідно до якої Закон №3674-VI містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення, позивачу необхідно сплатити судовий збір, розмір якого відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за вимогу немайнового характеру становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 454,00 грн.

Враховуючи наведене, оскільки позивачем заявлено дві немайнові вимоги (про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення та про визнання протиправними дій інспектора з паркування щодо тимчасового затримання транспортного засобу), позивачу відповідно положень частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» необхідно сплатити за кожну немайнову вимогу судовий збір в розмірі по 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 908,00 грн. (454,00 грн. х 2) або надати докази, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Статтею 286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів із дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) у справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Одночасно згідно зі ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Аналіз норм статті 289 КУпАП і частини другої статті 291 КУпАП свідчить, що постанова у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксоване в автоматичному режимі, може бути оскаржена протягом десяти днів після її вручення особі або отримання поштового повідомлення про вручення, або про відмову в її отриманні, або повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

У частині другій статті 286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі може бути подано протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Отже, при вирішенні питання пропуску строку звернення з позовом до суду щодо оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення в сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, суди повинні з`ясувати дату отримання цієї постанови.

Вказана правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 31 січня 2020 року у справі № 755/7433/19.

Положеннями ст. 121 КАС визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Як вбачається із копії конверту, доданого позивачем до позовної заяви, та зазначається ОСОБА_1 (а.с. 23), постанову від 06.11.20200 АС № їй вручено 14.11.2020, тому десятиденний строк на оскарження вказаної постанови закінчився 24.11.2020, натомість позовну заяву подано до Дарницького районного суду міста Києва 02.12.2020, тобто з пропуском строку для оскарження постанови.

Судом встановлено, що до матеріалів позовної заяви позивачем подано письмові пояснення, в яких вона просить продовжити строк для оскарження постанови АС №, а також додано копію електронної форми звернення від 24.11.2020, яка направлялася на електронну пошту Дарницького районного суду міста Києва (до подання даного позову до суду), в якій позивачка зазначає, що має намір подати скаргу та просить продовжити строк на оскарження постанови.

Щодо форми звернення, то суд звертає увагу позивача у справі на те, що згідно з процесуальним законом позивач має право оскаржити постанову про притягнення до адміністративної відповідальності шляхом подання позовної заяви, а не скарги у встановлені законом строки. При цьому оскільки строки на оскарження такої постанови встановлені законом, а не судом, такий строк може бути поновлений, а не продовжений.

Щодо суті заяви про поновлення пропущеного строку, встановленого законом, то слід зазначити, що в цій частині позивач має навести обгрунтовані підстави, які об"єктивно перешкоджали позивачу звернутися з таким позовом.

Позивач вказує, що зверталася до Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з запитами від 11 листопада, 17 листопада, 19 листопада і 23 листопада 2020 року, однак їй не було надано запитуваної інформації.

Водночас, з матеріалів позовної заяви вбачається, що 16.11.2020 Департамент транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на запит позивача на інформацію № 053/С-438 від 11.11.2020 надав матеріали справи про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване у режимі фотозйомки (відеозапису), серії АС № від 06.11.2020, а саме надав копію постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване у режимі фотозйомки (відеозапису), серії АС № від 06.11.2020; копію акту огляду та тимчасово затриманого транспортного засобу; матеріали фото фіксації порушення до постанови серії АС № від 06.11.2020.

Однак позивач не подала позову до суду ні до 24.11.2020, ні до 26.11.2020.

Зауваження позивача щодо ненадання відповідачем відповідей, як і незгода із неповнотою наданих матеріалів, чи ненаданням відповіді в об"ємі, який позивач вважає достатнім, не є, на думку суду, об"єктивною і непереборною обставиною та такою, що перешкоджала чи унеможливила вчасне звернення до суду з урахуванням також того, що процесуальний закон надає право на витребування доказів у разі неможливості їх подання позивачем.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивач не навів поважних причин пропуску строку для звернення до суду із вказаним позовом.

З огляду на зазначене позивачу слід надати заяву про поновлення пропущеного строку, в якій вказати поважні причини пропуску строку звернення до суду із позовом щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

За змістом ч. 2 ст. 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до частин 4, 5 ст. 94 КАС України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Однак надані додатки до позовної заяви не засвідчені належним чином, що унеможливлює їх використання у якості доказів в розумінні глави 5 розділу І Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з пунктом 5.27 ДСТУ 4163-2003 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставлення нижче реквізиту.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачеві часу для усунення недоліків позову шляхом: надання обґрунтованої заяви про поновлення строку для оскарження постанови; сплати судового збору; засвідчення належним чином копій документів.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом семи днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала підписана в день її постановлення.

Суддя О. І. Гринчак