Справа № 640/14713/19
Суддя: Олендер І.Я.
Дата ухвалення: 2021-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 квітня 2021 року

м. Київ

справа № 640/14713/19

адміністративне провадження № К/9901/15079/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Олендера І.Я.,

суддів: Васильєвої І.А., Гончарової І.А.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.03.2021 у справі №640/14713/19 за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу,

в с т а н о в и в:

фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у м. Києві, в якому просив визнати протиправними та скасувати вимоги Головного управління ДФС у м. Києві про сплату боргу (недоїмки) від 15.05.2019 №Ф-195054-17 та від 04.07.2019 №Ф-195054-17.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.07.2020 позовні вимоги задоволено.

Шостий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 29.03.2021, визнавши неповажними причини пропуску Головним управлінням ДПС у м. Києві строку на апеляційне оскарження, відмовив у відкритті апеляційного провадження за його апеляційною скаргою на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.07.2020 у справі №640/14713/19.

Не погодившись з рішенням суду апеляційної інстанції, Головне управління ДПС у м. Києві, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України 23.04.2021 звернулась з касаційною скаргою до Верховного Суду.

Обґрунтовуючи касаційну скаргу, відповідач посилається на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права. Зокрема, контролюючий орган вказує на незаконність прийняття Шостим апеляційним адміністративним судом рішення, яке, зважаючи на відсутність законних підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження, перешкоджає подальшому провадженню у справі. Контролюючий орган вважає, що своєчасне подання апеляційної скарги при первинному зверненні до суду є підставою для поновлення пропущеного строку повторно поданої скарги з подальшим відкриттям провадження у справі. Особливості фінансування суб`єкта владних повноважень та тривалість проведення процедури зі сплати судового збору є обставинами, які не залежать від волі контролюючого органу, та свідчать про наявність підстав для визнання поважними причини пропуску строку апеляційного оскарження при черговому зверненні до суду.

При вирішенні питання щодо відкриття касаційного провадження у справі за касаційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, Судом з`ясовано наступні обставини.

Окружний адміністративний суд міста Києва рішенням від 22.07.2020 (прийнятим у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження) позовні вимоги задовольнив. Визнав протиправними та скасував вимоги Головного управління ДФС у м. Києві про сплату боргу (недоїмки) від 15.05.2019 №Ф-195054-17 та від 04.07.2019 №Ф-195054-17. Присудив на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 768,40грн за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19; ).

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Не погодившись з рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.07.2020 у справі №640/14713/19, Головним управлінням ДПС у м. Києві 05.02.2021, тобто з пропуском процесуального строку на апеляційне оскарження, до Шостого апеляційного адміністративного суду було подано апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Доводи відповідача про поважність причин пропуску строку при поданні апеляційної скарги зводились до того, що Головне управління ДПС у м. Києві вже зверталося до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою у справі №640/14713/19 раніше, втім Шостий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 15.01.2021 подану відповідачем скаргу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.07.2020 повернув особі, яка її подала у зв`язку з невиконанням апелянтом вимог ухвали від 08.12.2020, які стали підставою для залишення апеляційної скарги без руху, зокрема - ненадання доказів про сплату судового збору. На переконання скаржника, приведення апеляційної скарги у відповідність до положень КАС України (надання платіжного документа №5658 від 02.10.2020) є підставою для поновлення пропущеного строку вдруге поданої апеляційної скарги (з урахуванням реалізації права повторного звернення до закінчення річного строку) та відкриття апеляційного провадження у даній справі. Також відповідач вказав, що тривалість проведення процедури зі сплати судового збору є обставинами, які не залежать від волі контролюючого органу, та свідчать про наявність підстав для визнання поважними причини пропуску строку апеляційного оскарження при черговому зверненні до суду.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.02.2021 подану відповідачем апеляційну скаргу було залишено без руху з мотивів її невідповідності вимогам статті 298 КАС України у зв`язку з тим, що апеляційна скарга подана з пропуском, визначеного статтею 295 КАС України, строку на апеляційне оскарження, а наведені особою у клопотанні про поновлення такого строку підстави не можуть бути визнані судом поважними. Цією ж ухвалою скаржнику визначено строк впродовж якого особа має право надати обґрунтовану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав (поважних причин) для такого поновлення з долученням до неї доказів на підтвердження вказаних у заяві (клопотанні) обставин.

Суд апеляційної інстанції керувався тим, що контролюючий орган, у клопотанні про поновлення пропущеного строку, не навів поважних причин його пропуску, які могли б бути визнані судом поважними. Зокрема, суд зазначив, що саме по собі звернення до суду в межах встановленого строку із апеляційною скаргою, яка була повернута судом, не є достатньою і безумовною підставою для визнання поважними причин пропуску строку апеляційного оскарження при зверненні з повторною апеляційною скаргою до закінчення річного строку.

Повернення апеляційної скарги не є перешкодою для повторного апеляційного оскарження судового рішення за умови усунення підстав, які зумовили її повернення та за наявності поважних причин пропуску строку апеляційного оскарження.

Наявність об`єктивних перешкод для усунення недоліків апеляційної скарги може бути підставою для поновлення строку апеляційного оскарження у разі невідкладного звернення до суду з повторною апеляційною скаргою після усунення таких перешкод.

В той же час, суд звернув увагу, що відповідно до платіжного доручення №5658 від 02.10.2020 судовий збір за подання апеляційної скарги у справі №640/14713/19 було сплачено 05.10.2020, втім апеляційна скарга на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.07.2020 вперше була подана скаржником 27.11.2020.

Таким чином, врахувавши зміст доводів щодо причин пропуску строку на апеляційне оскарження, суд дійшов висновку щодо необхідності надання скаржником (на підтвердження їх поважності) письмових доказів, які підтверджують: вжиття заходів, спрямованих на виконання вимог ухвали суду від 08.12.2020 в установлений строк; неможливість отримати та направити до суду платіжне доручення про сплату судового збору від 02.10.2020 починаючи з дати подання апеляційної скарги вперше по день закінчення строку усунення недоліків апеляційної скарги, встановленого ухвалою суду від 08.12.2020; отримання Управлінням супроводження судових справ Головного управління ДПС у м. Києві платіжного доручення від 02.10.2020 через чотири місяці після проведення такої операції; звернення до суду із повторною апеляційною скаргою невідкладно після отримання платіжного доручення про сплату судового збору.

На виконання вимог зазначеної ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, Головним управлінням ДПС у м. Києві на адресу суду, крім іншого, було подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування доводів вказаного клопотання відповідач зазначив, що Головне управлінням ДПС у м. Києві у межах встановленого строку вже верталося до суду із апеляційною скаргою, яку було залишено без руху, а у подальшому повернуто з підстав несплати судового збору. Скаржник наголошує на тому, що був позбавлений можливості сплатити судовий збір у встановлений судом строк через обмежене фінансування витрат на такі цілі, а також у зв`язку із запровадження обмежувальних заходів, пов`язаних із запровадженням карантину.

Шостий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 29.03.2021, визнавши наведені відповідачем підстави пропуску строку апеляційного оскарження неповажними, відмовив у відкритті апеляційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 299 КАС України.

Відповідно до частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Верховний Суд дійшов висновку, що правильне застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права при постановленні ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження є очевидним, розумні сумніви щодо їх застосування чи тлумачення відсутні.

Відповідно до частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження (пункт 4 частини перша статті 299 КАС України).

Враховуючи наведене, за результатами оцінки зазначених, у надісланому на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження підстав, суд може визнати їх поважними та відкрити апеляційне провадження або визнати такі підстави неповажними, у зв`язку з чим відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Як зазначено вище, суд апеляційної інстанції ухвалою від 15.01.2021 визначив відповідачу достатній строк для виконання вимог ухвали, що стали підставою для залишення апеляційної скарги без руху, зокрема щодо надання обґрунтованого клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження з наведенням інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції. Вказані контролюючим органом у клопотанні, надісланому на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, підстави пропуску строку апеляційного оскарження судом визнано неповажними, у зв`язку з чим у відкритті апеляційного провадження було відмовлено, що відповідає правильному застосуванню КАС України.

Зокрема, відмовляючи у відкритті апеляційного провадження суд звернув увагу, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Як зазначив суд, ухвалою суду від 15.02.2021, залишаючи апеляційну скаргу без руху, суд врахував, що Головне управління ДПС у м. Києві 27.11.2020 вже зверталося з апеляційною скаргою на рішення суду першої інстанції. Ухвалою суду від 08.12.2020 зазначену апеляційну скаргу було залишено без руху з підстав несплати судового збору, а ухвалою суду від 15.01.2021 - повернуто скаржнику.

До апеляційної скарги, яка направлена до суду засобами поштового зв`язку 05.02.2021, Головне управління ДПС у м. Києві додало платіжне доручення №5658 від 02.10.2020, яке оплачене 05.10.2020.

Отже, судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду від 22.07.2020 у цій справі було сплачено ще до звернення з апеляційною скаргою вперше, що свідчить про необґрунтованість доводів скаржника про те, що пропуск строку на апеляційне оскарження був обумовлений неналежним фінансуванням органів ДПС.

У поданні апеляційної скарги лише 05.02.2021, тобто після спливу майже шести місяців з дня прийняття судом першої інстанції оскаржуваного відповідачем рішення суду від 22.07.2020, суд апеляційної інстанції обґрунтовано не вбачає наміру добросовісної реалізації належного особі права на апеляційне оскарження судового рішення та забезпечення неухильного виконання вимог процесуального закону, зокрема щодо строку подання апеляційної скарги.

Крім того, як зазначив суд, згідно з пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Втім, як обґрунтовано вказав суд у своєму рішення, посилаючись на запровадження карантину як на поважну причину пропуску строку на апеляційне оскарження, Головне управління ДПС у м. Києві не зазначає які саме обмеження, впроваджені у зв`язку з карантином, створили перешкоди для своєчасного звернення до суду та призвело до подачі апеляційної скарги через шість місяців після прийняття оскаржуваного рішення та через чотири місяці після сплати судового збору згідно з платіжним дорученням №5658 від 02.10.2020.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 20 січня 2012 року у справі «Рисовський проти України» підкреслено особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема якщо справа впливає на основоположні права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків.

Отже, Шостий апеляційний адміністративний суд дійшов обґрунтованого висновку щодо відсутності можливості визнати поважними причин пропуску відповідачем строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва виключно з підстав наявності у особи права на подання апеляційної скарги, без врахування при цьому строку звернення, встановленого законом щодо подання апеляційної скарги.

Таким чином, оскільки заявником не зазначено інших поважних причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, які об`єктивно не залежать від його волевиявлення та дотримуючись принципу правової визначеності, згідно з яким жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися розгляду та винесення нового рішення у справі, та за відсутності у відповідача інших обґрунтувань поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, крім тих, яким вже Шостим апеляційним адміністративним судом було надано правову оцінку, суд дійшов умотивованого висновку, що наведені апелянтом підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції є неповажними, а пропущений строк таким, що не підлягає поновленню.

Доводи касаційної скарги щодо встановлення судом апеляційної інстанції неправомірних обмежень у реалізації податковим органом права на апеляційне оскарження судового рішення не спростовують вищенаведених висновків про очевидне правильне застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права.

При цьому, Верховний Суд вважає за необхідне зазначити, що звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на апеляційне оскарження, реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями КАС України. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, Шостий апеляційний адміністративний суд, визнавши наведені відповідачем підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження неповажними, дійшов умотивованого висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.07.2020 у справі №640/14713/19.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до частини другої статті 333 КАС України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи), суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Враховуючи викладене, суд касаційної інстанції дійшов висновку про необхідність відмови у відкритті касаційного провадження.

Керуючись пунктом 5 частини першої, частини другої статті 333 КАС України, -

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.03.2021 у справі №640/14713/19 за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу.

Направити копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді І.Я. Олендер

І.А. Васильєва

І.А. Гончарова