Справа № 160/12492/20
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2021-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

06 травня 2021 року м. Дніпросправа № 160/12492/20

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Головко О.В., Суховарова А.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.02.2021 (суддя Захарчук-Борисенко Н.В.) у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» до Криворізької міської ради, третя особа без самостійних вимог на предмет спору - Управління екології виконавчого комітету Криворізької міської ради про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «АрселорМіттал Кривий Ріг» звернулося до суду з позовом до Криворізької міської ради, третя особа без самостійних вимог на предмет спору - Управління екології виконавчого комітету Криворізької міської ради, в якому просило визнати протиправним та скасувати Рішення XLV сесії VII скликання Криворізької міської ради від 27.03.2019 №3592 Про внесення змін до рішення міської ради від 28.09.2016 №901 Про затвердження Міської програми вирішення екологічних проблем Кривбасу та поліпшення стану навколишнього природного середовища на 2016-2025 роки.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.02.2021 задоволено клопотання представника відповідача та адміністративний позов Публічного акціонерного товариства АрселорМіттал Кривий Ріг залишено без розгляду.

Висновки суду першої інстанції про наявність підстав для залишення позову без розгляду ґрунтуються на тому, що позивачем порушено процесуальний строк звернення до суду з позовною заявою.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.02.2021 та справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що оскаржуване Рішення XLV сесії VII скликання Криворізької міської ради від 27.03.2019 №3592 Про внесення змін до рішення міської ради від 28.09.2016 №901 Про затвердження Міської програми вирішення екологічних проблем Кривбасу та поліпшення стану навколишнього природного середовища на 2016-2025 роки, позивач розглядає як нормативно-правовий акт, а не як акт індивідуальної дії. Таким чином, посилаючись на постанову Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду у справі №712/8985/17 від 13.03.2019, робить висновок, що за умови перебування позивача у правовідносинах, які регулюються нормативно-правовим актом і який оскаржується до адміністративного суду, строк звернення до адміністративного суду із позовом не може обмежуватись шістьма місяцями, передбаченими частиною 2 статті 99 КАС України. У разі оскарження нормативно-правового акту строк такого оскарження буде вимірюватись усім часом чинності цього нормативно-правового акту.

Відповідно до вимог статті 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження.

Перевіривши ухвалу суду першої інстанції, в межах доводів апеляційної скарги, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Судом встановлено, що предметом розгляду даної справи є Рішення XLV сесії VII скликання Криворізької міської ради від 27.03.2019 №3592 Про внесення змін до рішення міської ради від 28.09.2016 №901 Про затвердження Міської програми вирішення екологічних проблем Кривбасу та поліпшення стану навколишнього природного середовища на 2016-2025 роки.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 № 280/97-ВР місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 59 Закону № 280/97-ВР, рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону, в яких рішення приймаються таємним голосуванням. Результати поіменного голосування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації». На офіційному веб-сайті ради розміщуються в день голосування і зберігаються протягом необмеженого строку всі результати поіменних голосувань. Результати поіменного голосування є невід`ємною частиною протоколу сесії ради.

Частиною 5 та 11 ст. 59 Закону № 280/97-ВР визначено, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування нормативно-правового характеру набирають чинності з дня їх офіційного оприлюднення, якщо органом чи посадовою особою не встановлено пізніший строк введення цих актів у дію.

Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації». Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України «Про доступ до публічної інформації», крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.

В той же час, відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про доступ до публічної інформації», доступ до інформації забезпечується шляхом: 1) систематичного та оперативного оприлюднення інформації: в офіційних друкованих виданнях; на офіційних веб-сайтах в мережі Інтернет; на єдиному державному веб-порталі відкритих даних; на інформаційних стендах; будь-яким іншим способом; 2) надання інформації за запитами на інформацію.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 15 вказаного Закону, розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньоорганізаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню, інформацію про нормативно-правові засади діяльності.

Частиною другою ст. 15 Закону України Закону України «Про доступ до публічної інформації» встановлено, що інформація, передбачена частиною першою цієї статті, підлягає обов`язковому оприлюдненню невідкладно, але не пізніше п`яти робочих днів з дня затвердження документа. У разі наявності у розпорядника інформації офіційного веб-сайту така інформація оприлюднюється на веб-сайті із зазначенням дати оприлюднення документа і дати оновлення інформації.

З огляду на вищевикладене, оскаржуване рішення міської ради є актом індивідуальної дії, яке підлягає обов`язковому оприлюдненню невідкладно, але не пізніше п`яти робочих днів з дня затвердження документа.

Судом першої інстанції встановлено, що згідно офіційного веб-сайту Криворізької міської ради (посилання: https://so.kr.gov.ua/ua/treezas_so/pg/_d1/) у розділі «Офіційні документи» містяться дані про оскаржуване рішення XLV сесії VII скликання Криворізької міської ради від 27.03.2019 №3592 Про внесення змін до рішення міської ради від 28.09.2016 №901 Про затвердження Міської програми вирішення екологічних проблем Кривбасу та поліпшення стану навколишнього природного середовища на 2016-2025 роки (дата оприлюднення: 02.04.2019).

Таким чином, відомості є відкритими для безоплатного доступу на офіційному веб-сайті починаючи з квітня 2019 року.

Отже, з моменту офіційного оприлюднення оскаржуваного рішення позивач, вважаючи, що таким рішенням чи окремими його положеннями порушено його права набув можливість оскаржити його у встановленому законодавством порядку.

Частинами 1 та 2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Натомість ч.3 ст.264 КАС України визначено, що нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності.

У статті 4 КАС України, визначено терміни «нормативно-правовий акт» та «індивідуальний акт»:

нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування;

індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Отже, до нормативно-правових актів відносяться прийняті уповноваженими органами акти, які встановлюють, змінюють норми права, носять загальний чи локальний характер, розраховані на невизначене коло осіб та застосовується неодноразово.

Ненормативним (індивідуальним) правовим актам притаманні наступні ознаки: а)спрямовуються на врегулювання конкретних (одиничних) актів соціальної поведінки; б) поширюються лише на персонально визначених суб`єктів; в) містять індивідуальні приписи (веління, дозволи), розраховані на врегулювання лише окремої, конкретної життєвої ситуації, тому їх юридична чинність (формальна обов`язковість) вичерпується одноразовою реалізацією; г) не передбачають повторного застосування одних і тих самих юридичних засобів; д) не мають зворотної дії в часі.

Аналогічна правова позиція щодо визначення поняття нормативно-правового акта викладена у рішеннях Конституційного Суду України від 27 грудня 2001 року № 20-рп/2001 у справі про укази Президії Верховної Ради України щодо Компартії України, зареєстрованої 22 липня 1991 року (абзац перший пункту 6 мотивувальної частини), від 23 червня 1997 року № 2-зп у справі про акти органів Верховної Ради України (абзац четвертий пункту 1 мотивувальної частини), 16 квітня 2009 року № 7-рп/2009 у справі про скасування актів органів місцевого самоврядування (пункт 4 мотивувальної частини).

Предметом оскарження в суді адміністративної юрисдикції, зокрема, може бути як індивідуальний акт, так і нормативно-правовий акт.

Аналіз приписів ч.ч.1, 2 ст.122 КАС України у їхньому взаємозв`язку з положеннями ч.3 ст.264 цього Кодексу дає підстави стверджувати, що КАС України як закон, який регулює порядок судового розгляду адміністративних справ, регламентує різні темпоральні межі оскарження до суду кожного із зазначених видів рішень.

За загальним правилом перебіг процесуального строку звернення особи до адміністративного суду з позовом починається з дня, коли вона дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Такий строк становить шість місяців (ч.2 ст.122 КАС України).

Водночас, КАС України визначає особливості щодо строку на оскарження нормативно-правових актів. Наведене зумовлюється тим, що дія нормативно-правового акта є постійною (він діє тривалий час) та не обмежується його разовим застосуванням. Відповідно чинним нормативно-правовим актом суб`єктивні права, свободи чи інтереси можуть порушуватися неодноразово, тобто упродовж усього часу чинності такого акта.

Тому факт порушення прав, свобод чи інтересів у разі дії нормативно-правового акта може мати триваючий характер. З огляду на те, що чинний нормативно-правовий акт може призводити до триваючого порушення суб`єктивних прав, свобод чи інтересів, то, відповідно, строком звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи у такому разі вважається увесь час чинності (тривалості дії) нормативно-правового акта.

Отже, КАС України встановлює шестимісячний строк звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів особи у разі оскарження індивідуально-правового акта, а також спеціальний строк, якщо оспорюється нормативно-правовий акт, який може бути оскаржений протягом всього строку його чинності.

Натомість, індивідуально-правові акти як результати правозастосування адресовані конкретним особам, тобто є формально обов`язковими для персоніфікованих (чітко визначених) суб`єктів; вміщують індивідуальні приписи, в яких зафіксовані суб`єктивні права та/чи обов`язки адресатів цих актів; розраховані на врегулювання лише конкретної життєвої ситуації, а тому їх юридична чинність (формальна обов`язковість) вичерпується одноразовою реалізацією. Крім того, такі акти не можуть мати зворотної дії в часі, а свій зовнішній прояв можуть отримувати не лише в письмовій (документальній), але й в усній (вербальній) або ж фізично-діяльнісній (конклюдентній) формах.

Таким чином, рішення Рішення XLV сесії VII скликання Криворізької міської ради від 27.03.2019р. №3592 Про внесення змін до рішення міської ради від 28.09.2016 №901 Про затвердження Міської програми вирішення екологічних проблем Кривбасу та поліпшення стану навколишнього природного середовища на 2016-2025 роки є саме актом індивідуальної дії, оскільки: 1) стосується конкретного кола осіб, а саме Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг», не містить загальнообов`язкових правил поведінки, а передбачає індивідуалізовані приписи щодо заходів, які вживає підприємство позивача для вирішення екологічної проблеми, спричиненої його діяльністю; не регулює певний вид суспільних відносин, а спрямоване на виникнення конкретних правовідносин між Криворізькою міською радою та Публічним акціонерним товариством «АрселорМіттал Кривий Ріг».

Посилання позивача на правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного адміністративного суду у справі №712/8985/17 від 13.03.2019 не приймається судом апеляційної інстанції, з огляду на те, що обставини, які розглядались у даній справі не є подібними до тих, що є предметом позову в адміністративній справі №160/12492/20.

Предметом позову у вищезазначеній справі є рішення органу місцевого самоврядування про затвердження положень та ставок місцевих податків і зборів. Прийняття органом місцевого самоврядування нормативно-правового акту про встановлення місцевих податків та зборів визначило передумови виникнення у платників податків податкового обов`язку за відповідним податком чи збором. Верховний Суд дійшов висновку, що позивач перебуває у правовідносинах, які регулюються нормативно-правовим актом, а отже строк звернення до адміністративного суду із позовом не може обмежуватись шістьма місяцями.

Рішення, яке оскаржується в цій справі, не поширюється на невизначене коло осіб, а стосується безпосередньо позивача Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» та передбачає індивідуалізовані приписи щодо заходів, які вживає підприємство для вирішення екологічної проблеми, спричиненої саме його діяльністю.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що рішення, що є предметом оскарження у дані справі є актом індивідуальної дії, а тому позивач пропустив шестимісячний строк звернення до суду.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали суду.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» - залишити без задоволення.

Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.02.2021 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров