Справа № 380/2419/21
Суддя: Коморний Олександр Ігорович
Дата ухвалення: 2021-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№380/2419/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 травня 2021 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Коморного О.І. розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦЦЦ Україна» про визнання протиправним та скасування рішення ДПС України.

Обставини справи.

До Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦЦЦ Україна» з вимогами:

- визнати протиправним та скасувати рішення ДПС України щодо включення ТОВ «ЦЦЦ Україна» () в план-графік проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік.

Позовні вимоги мотивує тим, що включення ТзОВ «ЦЦЦ Україна» в план-графік проведення документальних планових перевірок на 2021 рік є необґрунтованим та незаконним з огляду на неправомірне визначення податковим органом значень ризиків щодо несплати податків та зборів та надання недостовірної інформації. Вказує, що ТОВ «ЦЦЦ Україна» (надалі - Товариство) є підприємством з іноземними інвестиціями, 99% статутного капіталу якого належить юридичній особі зареєстрованій та діючій за законодавством Республіки Польща - Товариству з обмеженою відповідальністю Командитному товариству «АДЛЕР ІНТЕРНЕШНЛ», місцезнаходження: Республіка Польща, воєводство Підкарпатське, повіт Ланьцутські, гміна Чорна, місцевість Домбрувкі, вул.--, № 422в, оф.-, індекс 37-100 (Номер Державного судового реєстру № ). Вказує, що позивач орендує нежитлові приміщення, розташовані переважно у Торговельно-розважальних центрах, з метою використання їх для розміщення магазинів торгової марки « ССС » з роздрібного продажу взуття, аксесуарів та супутніх товарів. При цьому зазначає, що Товариство суворо дотримується всіх чинних норм законодавства України щодо здійснення господарської, у тому числі, торгівельної діяльності, а також ведення бухгалтерського обліку і звітності.

Позивач вказує, що вказівка ГУ ДПС у Львівській області про те, що «рівень сплати податку на прибуток по галузі «роздрібна торгівля взуттям і шкіряними виробами в спеціалізованих магазинах» за 9 місяців 2020 року, становить 0,5 відсотка» - жодним чином не обґрунтована, а отже вважає, що така не має офіційного характеру та не може прийматися до уваги. Разом з тим позивач наголошує, що ГУ ДПС у Львівській області для проведення розрахунку рівня сплати ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» ПДВ використано лише дані рядку 18 декларації з ПДВ та проігноровано дані рядку 11.1, в якому помісячно відображені суми нарахованого та сплаченого ПДВ при імпорті товарів. Позивач зазначає, що ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» є імпортером товарів, які реалізуються ним через мережу магазинів з роздрібного продажу під торговою маркою «ССС». Також вказує, що при проведенні розрахунків ДПС не враховує сплати ПДВ за січень 2020 року, яку ТОВ «ЦЦЦ Україна» провело 21.01.2020 про що свідчать дані в Електронному кабінеті платника податків в розділі СЕА ПДВ Реєстр транзакцій. Вказує, що у листі ГУ ДПС у Львівській області відсутня інформація щодо конкретних підприємств для яких вказаний вид діяльності був би основним, а також відсутні відомості щодо обсягів сплати ними ПДВ за вказаний період.

Також позивач зазначає, що у зв`язку з введеною забороною під час карантину роботи суб`єктів господарювання, яка передбачає приймання відвідувачів, зокрема і торговельного обслуговування населення, протягом зазначеного періоду (двох календарних місяців) магазини ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» не працювали, а Товариство не отримувало доходів. Однак, у цей період Товариство було змушене покривати витрати на утримання вказаних магазинів (оплата орендної (суборендної) плати, експлуатаційних та комунальних витрат), оплату праці працівників, які знаходилися у простої та інші поточні видатки. Як наслідок, у компанії впродовж 9 місяців 2020 року були критично низькими виторги, а також сформувалися значні залишки не проданого товару, які спричинили додаткові витрати на їх зберігання та обслуговування. Водночас, ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» було змушене для стимулювання трафіку і продажів надавати клієнтам додаткові знижки, що мало суттєвий негативний вплив на операційну діяльність товариства. Зважаючи на це та враховуючи динаміку подій, двомісячний простій товариства, встановлені нормативно-правові обмеження органами центральної виконавчої влади, погіршення споживчих настроїв, спад продажів та трафіку покупців, а також необхідності вжиття негайних та вимушених заходів щодо реагування на ситуацію що склалася, слід констатувати що ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» з цілком обґрунтованих та об`єктивних підстав було позбавлене можливості отримати прибуток у період 9 місяців 2020 року і відповідно декларувати позитивне значення фінансового результату від операційної діяльності.

Також позивач зазначає, що для розрахунку показників необхідно проаналізувати та врахувати обсяги заборгованості за товари та обсяги зростання запасів за відповідні періоди. А саме, запаси товарів - це кількість товарів, які станом на 30.09.2020, що знаходяться на орендованому складі (міжсезонні товари) та товари, які знаходяться в магазинах в торговому залі та призначені для продажу покупцям, і на складах магазинів з міжсезонних товарів. За нормами ТОВ «ЦЦЦ Україна» для забезпечення задоволення потреб покупців, необхідно підтримувати рівень наявності товарів в магазинах на рівні 100%, оскільки це забезпечує асортимент, розмірні сітки та оптимальні продажі товарів. Проте, ГУ ДПС у Львівській області порівнює запаси з 31.12.2018, протягом 2019 року та 9 місяців 2020 року. При цьому позивач вказує, що необхідно врахувати, що протягом 2019 року ТОВ «ЦЦЦ Україна» відкрило 5 магазинів та відповідно залишок товарів по цих магазинах сформовано на 31.12.2019, який складає + 20 552 446,00 грн запасів. Вказує, що за 2020 рік ТОВ «ЦЦЦ Україна» відкрито 2 магазини. Тому станом на 30.09.2020 приріст запасу по 2 магазинах склав 10416804,89 грн.

Зважаючи на це вважає, що у діяльності ТОВ «ЦЦЦ Україна» відсутній ризик визначений абзацом двадцять п`ятим п.п. 1) п. 5 розділу III Порядку, оскільки, відсутнє зростання удвічі та більше кредиторської заборгованості за продукцію (товари, роботи, послуги) протягом двох попередніх (звітних) років при зростанні запасів.

Також позивач вказує, що протягом своєї діяльності ТОВ «ЦЦЦ Україна» залучило від інвестора у вигляді беззаставних позик 3 800 000 доларів США та 400000 євро. Станом на 2020 рік було заплановано розпочати погашення даних позик, однак у зв`язку із епідемією, ТОВ «ЦЦЦ Україна» не мало можливості це зробити, а так як позики від нерезидента залучені в іноземній валюті та в зв`язку із стрімким падінням курсу гривні в 2020 році ТОВ «ЦЦЦ Україна» отримало витрати на які не має впливу у вигляді від`ємних курсових різниць в сумі 17069240 грн. Зазначає, що девальвація курсу гривні до доллара США склала 19%, а девальвація курсу гривні до євро склала 25%.

Позивач також зазначив, що витрати на збут та адміністративні витрати перевищують собівартості реалізованої продукції на 4689536 грн, та вказує, що це зумовлено витратами під час локдауну на оплату простою працівникам ТОВ «ЦЦЦ Україна» та орендної плати та екплуатаційних витрат Торговим центрам, з якими не вдалося досягнути домовленості про зниження даних витрат. Зважаючи на це стверджує, що у діяльності ТОВ «ЦЦЦ Україна» відсутній ризик визначений абзацом двадцять шостим п.п. 1) п. 5 розділу ІІІ Порядку, оскільки сума інших операційних витрат, витрат на збут та адміністративних витрат ТОВ «ЦЦЦ Україна» за 9 місяців 2020 року не перевищує собівартість реалізованої продукції (товарів, робіт, послуг). Також позивач стверджує, що у діяльності ТОВ «ЦЦЦ Україна» відсутній ризик визначений абзацом двадцять сьомим п.п. 1) п. 5 розділу III Порядку, оскільки сума інших операційних витрат ТОВ «ЦЦЦ Україна» за 9 місяців 2020 року, не перевищує суму матеріальних затрат та витрат на оплату праці.

Позивач також зазначає, що у діяльності ТОВ «ЦЦЦ Україна» зростання довгострокових зобов`язань і забезпечень в сумі більше ніж 10 млн грн або перевищує 30 відсотків загальних обсягів постачання» за 9 місяців 2020 року, зумовлено об`єктивними факторами істотного збільшення діючих торгових площ Товариства.

Також пояснює, що у компанії впродовж 9 місяців 2020 року були критично низькими виторги, а також сформувалися значні залишки не проданого товару, які спричинили додаткові витрати на їх зберігання та обслуговування. Водночас, ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» було змушене для стимулювання трафіку і продажів надавати клієнтам додаткові знижки, що мало суттєвий негативний вплив на операційну діяльність товариства. Зважаючи на це та враховуючи динаміку подій, двомісячний простій Товариства, встановлені нормативно-правові обмеження органами центральної виконавчої влади, погіршення споживчих настроїв, спад продажів та трафіку покупців, а також необхідності вжиття негайних та вимушених заходів щодо реагування на ситуацію що склалася, слід констатувати що ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» з цілком обґрунтованих та об`єктивних підстав було позбавлене можливості отримати прибуток у період 9 місяців 2020 року і відповідно декларувати позитивне значення об`єкта оподаткування податком на прибуток протягом двох податкових (звітних) періодів за умови, коли податковий (звітний) період є календарний квартал, або протягом одного податкового (звітного) періоду за умови, коли податковий (звітний) період є календарний рік. Позивач вважає, що ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» з цілком обґрунтованих та об`єктивних підстав у декларації з ПДВ за вересень 2020 року (останнє декларування) вказало 4 224 175 гривень. Зважаючи на наведені обставини вказує, що у діяльності ТОВ «ЦЦЦ Україна» відсутній також ризик визначений абзацом вісімнадцятим п.п. 2) п. 5 розділу III Порядку, оскільки сума інших операційних витрат ТОВ «ЦЦЦ Україна» за 9 місяців 2020 року, не перевищує суму інших операційних доходів.

Також позивач вказує, що надана ГУ ДПС у Львівській області Інформаційно-аналітична довідка, щодо діяльності підприємства (ТОВ «ЦЦЦ Україна»), яке включається до плану-графіка документальних перевірок на 2021 рік, є помилковою та містить недостовірні відомості, враховуючи той факт, що відповідач в повному обсязі володіє інформацією про сплату місцевих податків ТОВ «ЦЦЦ Україна», однак, на думку позивача, протиправно не враховує ці відомості при складання аналітичної довідки. Зважаючи на вказане, позивач вважає, що у діяльності ТОВ «ЦЦЦ Україна» в період за 9 місяців 2020 року відсутні три критерії високого ступеня ризику щодо несплати податків та зборів, а отже і відсутні об`єктивні підстави для включення ТОВ «ЦЦЦ Україна» до плану-графіка проведення документальних планових перевірок на 2021 рік. Проте, всупереч усім об`єктивним обставинам справи, вважає, що ТОВ «ЦЦЦ Україна» неправомірно відібрано (включено) до плану-графіка проведення документальних планових перевірок на 2021 рік на підставі встановлених автоматичним розрахунком ризиків. Позивач вважає вказане рішенням протиправним та таким, що підлягає скасуванню, та просить суд задовольнити позов.

Ухвалою суду від 25 лютого 2021 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними матеріалами справи.

Представник відповідача подав відзив на позов, в якому заперечив проти позовних вимог. В обґрунтування зокрема зазначив, що дії контролюючого органу щодо формування, у тому числі затвердження, плану - графіку проведення документальних планових перевірок суб`єктів господарювання, є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків. Тобто, платник податків включається до плану-графіку проведення перевірок залежно від ступеня ризику в діяльності такого платника податків. При цьому, з наведеного вбачається, що дії контролюючого органу щодо формування, у тому числі затвердження, плану-графіку проведення документальних планових перевірок суб`єктів господарювання, є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків. Вказує, що зазначені дії самі по собі не створюють для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього обов`язкових юридичних наслідків, і відповідно такий акт не порушує права останнього. В даному випадку, лише наказ надає контролюючому органу право на проведення документальної планової перевірки позивача та є юридично значимим, оскільки породжує для позивача певні обов`язки та наслідки. Вважає, що виключно результат реалізації повноваження податкового органу (саме - рішення контролюючого органу), а не процес реалізації його повноважень може бути об`єктом судового оскарження та покликається на правову позицію висловлену Верховним Судом у постанові від 30 жовтня 2018 року у справі № 826/6376/16.

Представник відповідача подав доповнення до відзиву, в яких вказав, що підприємство відібрано до плану-графіка проведення документальних планових перевірок на 2021 рік на підставі встановлених автоматичним розрахунком ризиків, згідно з яким за результатами господарської діяльності суб`єкта господарювання обліковувались 11 ризиків щодо несплати податків та зборів (8 ризиків високого ступеню та 3 ризики середнього ступеню).

Відповідач зазначає, що Критерій ризику " рівень сплати податку на прибуток нижчий на 50 та більше відсотків за рівень сплати податку за відповідною галуззю(в) - 0,5" це відхилення між рівнем сплати податку на прибуток ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» та рівнем сплати податку на прибуток суб`єктів господарювання, які декларують галузь «роздрібна торгівля взуттям і шкіряними виробами в спеціалізованих магазинах», становить 100 відсотків ((0,5-0,0)/0,5*100=100%), а не 0,5 %, як вказано підприємством в позові. Вказаний ризик був би відсутнім, коли б показник податкової віддачі з ПНП по підприємству був більшим ніж 0,25 (50 % від 0,5). Якщо податкова віддача по підприємству менша за 0,25, тоді спрацьовує даний ризик, оскільки будь-яке значення буде "на 50% і більше" менше від податкової віддачі по галузі. Таким чином зазначає, що у вихідній формі ризиків відображається різниця, якщо вона становить 50% і більше від середнього рівня сплати податку на прибуток по галузі. Також зазначає, що податок на прибуток в сумі 1440425,0 грн, сплачений підприємством 27.02.2020 по декларації з податку на прибуток за 2019 рік і при розрахунку ризиків за період діяльності - 9-ть місяців 2020 року жодного відношення не має. Податкова віддача з податку на прибуток визначається за формулою: Податок на прибуток (сума рядків 06,08,10,12,15 декларації з ПНП)/ Дохід (рядок 01 декларації з ПНП) *100 Дані рядка 23 декларації з ПНП у розрахунку податкової віддачі з ПНП не враховуються.

Відповідно до даних підсистеми "Обробка ПЗ та платежів" ІТС "Податковий блок", згідно поданої підприємством податкової декларації з податку на прибуток за 9-ть місяців 2020 року, задекларовано від`ємний об`єкт оподаткування податком на прибуток, а саме збиток "-56644843". Значення рядків 06,08,10,12,15 вказаної декларації рівні "0". Таким чином, податкова віддача підприємства з ПНП за 9-ть міс.2020 року рівна "0" (0/170884675* 100).

Відповідач також зазначає, що алгоритм середньої податкової віддачі з податку на прибуток по галузях проводиться кожний звітний період (правило для визначення податкового (звітного) періоду, який враховується для розрахунку показників) по 4 знакам (не рахуючи «.» та «_» коду основного виду діяльності підприємств за КВЕД). Основним видом діяльності ТОВ "ЦЦЦ Україна" є роздрібна торгівля взуттям і шкіряними виробами в спеціалізованих магазинах (_47.72). Тому, для розрахунку ризиків підприємства враховується рівень сплати податку на прибуток за вищезазначеною галуззю, який становить "0,5".

Вказує, що Критерій ризику "рівень сплати податку на додану вартість нижчий на 50 та більше відсотків за рівень сплати податку за відповідною галуззю(в) - 3,2" це відхилення між рівнем сплати податку на додану вартість ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» та рівнем сплати ПДВ за відповідною галуззю «роздрібна торгівля взуттям і шкіряними виробами в спеціалізованих магазинах», становить 100 відсотків ((3,2-0,0)/3,2*100=100%), а не 3,2 %, як вказано підприємством в позові. Вказаний ризик був би відсутнім, коли б показник податкової віддачі з ПНП по підприємству був більшим ніж 1,6 (50 % від 3,2). Якщо податкова віддача по підприємству менша за 1,6, тоді спрацьовує даний ризик, оскільки будь-яке значення буде "на 50% і більше" менше від податкової віддачі по галузі. Таким чином, у вихідній формі ризиків відображається різниця, якщо вона становить 50% і більше від середнього рівня сплати податку на прибуток по галузі. Відповідач зазначив, що відповідно до даних підсистеми "Облік платежів" ІТС "Податковий блок" сплата податку на додану вартість в інтегрованій картці підприємства за платежем "14010100" (ПОДАТОК НА ДОДАНУ ВАРТІСТЬ ІЗ ВИРОБЛЕНИХ В УКРАЇНІ ТОВАРІВ (РОБІТ, ПОСЛУГ) у період січень-вересень 2020 року відсутня. Сплата ПДВ при імпорті товарів в розрахунку податкової віддачі з ПДВ не враховується. Податкова віддача з ПДВ визначається за формулою: Сума рядка 18 щомісячних декларацій з ПДВ / сума рядка 1.1 та рядка 1.2 щомісячних декларацій з ПДВ * 100, при умові, що рядок 20.2.1 =0. Дані рядка 11.1 декларацій в розрахунку податкової віддачі з ПДВ не враховуються.

Вказує, що відповідно до даних підсистеми "Обробка ПЗ та платежів" ІТС "Податковий блок", сума рядка 18 згідно поданих підприємством податкових декларації з податку на додану вартість за січень-вересень 2020 року, дорівнює "0". Таким чином, податкова віддача підприємства з ПДВ за січень-вересень 2020 року також рівна "0" . Середнє податкове навантаження з ПДВ по галузях розраховуються по вищенаведених формулах для всіх підприємств (не враховуються показники декларацій з ПДВ за звітні місяці, за які суб`єкт господарювання декларує до відшкодування ПДВ з державного бюджету) згідно їхнього основного виду діяльності (реєстраційні дані). Групування проводиться по 4 знаках виду діяльності за КВЕД (без врахування «.» та «_» коду основного виду діяльності підприємств за КВЕД). Відповідач зазначив, що основним видом діяльності ТОВ "ЦЦЦ Україна" є роздрібна торгівля взуттям і шкіряними виробами в спеціалізованих магазинах (_47.72). Тому, для розрахунку ризиків підприємства враховується рівень сплати ПДВ за вищезазначеною галуззю, який становить "3,2".

Щодо Критерію ризику «інші витрати перевищують 30 відсотків загальних витрат операційної діяльності» відповідач зазначає, що такий розраховано згідно показників Звіту про фінансові результати (форма №2) за 9 місяців 2020 року, як відношення значення рядка «Інші операційні витрати» (код рядка 2180) до суми значень рядків «Адміністративні витрати» (код рядка 2130), «Витрати на збут» (код рядка 2150) та «Інші операційні витрати» (код рядка 2180), що становить більше 30% та відповідає алгоритму розрахунку цього ризику відповідно до заявки ДПС України на доопрацювання програмного забезпечення ІТС «Податковий блок» у частині розрахунку ризиків платників податків для врахування при включенні до плану-графіка проведення документальних планових перевірок. Для ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» значення цього ризику становить 33,58% (46035000/ (13524000 + 77520000 + 46035000).

Вказує, що у підприємства відсутні аргументи щодо арифметично неправильного розрахунку ризиків, однак вказується на ряд об`єктивних, на думку позивача, обставин (динаміка подій, простій чи вимушені заходи щодо реагування на ситуацію), які мали бути враховані при визначенні ризиковості підприємства. Однак вказує, що при цьому не враховано, що з метою забезпечення єдиного підходу до формування плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків відбір до плану-графіка платників податків - юридичних осіб здійснюється з дотриманням вимог "Порядку формування плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків" , який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 02.06.2015 №524 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 24 червня 2015 р. за №751/27196), із змінами і доповненнями. Значення ризиків несплати податків визначаються на основі показників за результатами діяльності платників податків.

Також відповідач зазначає, щодо недостовірної інформації, вказаної в інформаційно-аналітичній довідці, що за платником податків ТОВ "ЦЦЦ Україна", яка сформована з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС України, вказана штатна чисельність працюючих цього підприємства в кількості 224. Тоді, як підприємство у позові вказує, що цей показник фактично складає 196 осіб. Згідно форми 1-ДФ "Податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку" за III квартал 2020 року встановлено, що за ознакою доходу "101" (Доходи у вигляді заробітної плати, нараховані (виплачені) платнику податку відповідно до умов трудового договору (контракту)), виплачено дохід 224 фізичним особам.

Також вказує, що перелік основних покупців формується за інформацією баз даних ІТС "Податковий блок". Відображення ТОВ "ЦЦЦ Україна" у складі своїх покупців буде досліджено в процесі планової перевірки підприємства на основі первинних документів. Перелік основних постачальників формується за інформацією баз даних ІТС "Податковий блок". Відображення ТОВ "ЦЦЦ Україна" у складі своїх постачальників буде досліджено в процесі планової перевірки підприємства на основі первинних документів. У розділі "Основні постачальники" інформаційно-аналітичної довідки зазначено перелік основних контрагентів ТОВ "ЦЦЦ Україна" з формування податкового кредиту з придбання (виготовлення, будівництво, спорудження, створення) та необоротних активів на митній території України товарів /послуг. Згідно даних ІТС "Податковий блок", за даними митниці по вантажно-митних деклараціях(імпорт), ADLER INTERNATIONAL Sp.z о.о. Sp.k. (Польща) є контрагентом-нерезидентом підприємства та формує податковий кредит по ввезених на митну територію України товарів, необоротних активів.

Враховуючи вищенаведені доводи, просить відмовити в позовних вимогах повністю.

Ухвалою суду від 06.05.2021 відмовлено в розгляді справи в загальному позовному провадженні.

Суд всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті та

встановив:

ТОВ «ЦЦЦ Україна» згідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Код , Код КВЕД « 47.72 Роздрібна торгівля взуттям і шкіряними виробами в спеціалізованих магазинах (основний)» (а.с.111-112)

План-графік проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік затверджено Головою Державної податкової служби України (надалі - ДПС України) Любченком О.М. 23.12.2020 та оприлюднено на офіційному веб-порталі Державної податкової служби України.

Відповідно до затвердженого ДПС України плану-графіка проведення планових документальних перевірок платників податків на 2021 рік, ТОВ "ЦЦЦ Україна" () включено до об`єктів планового податкового контролю на травень місяць 2021 року.

29.12.2020 ТОВ «ЦЦЦ Україна» в електронній формі подало до ДПС України Запит на отримання публічної інформації, «щодо обґрунтування підстав для включення ТОВ «ЦЦЦ Україна» в план-графік документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік, надання інформаційно-аналітичної довідки з відповідними розрахунками, а також розрахунків визначення ступеню ризикованості підприємства» (а.с.11)

Головне управління ДПС у Львівській області на вказаний запит надало відповідь у листі вих. № 4/ЗПІ/13-01-07-13/12 від 16.01.2021 (а.с.102-104) з додатком Інформаційно-аналітичною довідкою, щодо діяльності підприємства, яке включається до плану-графіка документальних перевірок на 2021 рік (а.с.105-106).

Згідно листа зазначено, що ТОВ «ЦЦЦ Україна» «відібрано до плану-графіка проведення документальних планових перевірок на 2021 рік на підставі встановлених автоматичним розрахунком ризиків, згідно з яким за результатами господарської діяльності суб`єкта господарювання обліковувались 11 ризиків щодо несплати податків та зборів (8 ризиків високого ступеню та 3 ризики середнього ступеню )» із наданням розрахунку фактичних значень ризиків:

1) ризики високого ступеню:

- рівень сплати податку на прибуток нижчий на 50 та більше відсотків за рівень сплати податку за відповідною галуззю(в) - 0,5;

- рівень сплати податку на додану вартість нижчий на 50 та більше відсотків за рівень сплати податку за відповідною галуззю(в) - 3,2;

- інші витрати перевищують 30 відсотків загальних витрат операційної діяльності (в) -33,58;

- декларування від`ємного значення фінансового результату від операційної діяльності(в) -56389000;

- зростання в двічі та більше кредиторської заборгованості за продукцію (товари, роботу, послуги) протягом двох попередніх (звітних) років при зростанні запасів(в) -408,3;

- сума інших операційних витрат, витрат на збут та адміністративних витрат перевищує собівартість реалізованої продукції (товарів, робіт, послуг)(в) -46919000;

- інші операційні витрати перевищують суму матеріальних затрат та витрат на оплату праці(в) -21736000;

- зростання довгострокових зобов`язань і забезпечень в сумі більше 10 млн грн "або перевищує 30 відсотків загальних обсягів постачання(в) -120846000;

2) ризики середнього ступеню:

- декларування від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток протягом двох податкових (звітних) періодів за умови, коли податковий (звітний) період.є календарний квартал, або протягом одного податкового (звітного) періоду за умови, коли податковий (звітний) період є календарний рік(с) -56644843;

- декларування суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, у сумі понад 1 млн грн або понад 5 відсотків загального обсягу податкового кредиту, але не менше 100 тис. грн за останній звітний (податковий) період(с) -4224175;

- інші операційні витрати більше інших операційних доходів(с) -35630000.

Позивач вважає рішення відповідача, щодо включення ТОВ «ЦЦЦ Україна» () в план-графік проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021р. необґрунтованим, незаконним та таким що підлягає скасуванню.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідності до статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до підпункту 20.1.4. пункту 20.1. статті 20 Податкового кодексу України №2755-VI від 02.12.2010 (надалі, ПК України), контролюючі орган мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

За правилами пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України встановлено, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальна планова перевірка проводиться відповідно до плану-графіка перевірок.

Документальна планова перевірка повинна бути передбачена у плані-графіку проведення планових документальних перевірок.

План-графік документальних планових перевірок на поточний рік оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, до 25 грудня року, що передує року, в якому будуть проводитися такі документальні планові перевірки (пункт 77.1. статті 77 ПК України).

Відповідно до пункту 77.2. статті 77 ПК України, до плану-графіка проведення документальних планових перевірок відбираються платники податків, які мають ризик щодо несплати податків та зборів, невиконання іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи.

Періодичність проведення документальних планових перевірок платників податків визначається залежно від ступеня ризику в діяльності таких платників податків, який поділяється на високий, середній та незначний. Платники податків з незначним ступенем ризику включаються до плану-графіка не частіше, ніж раз на три календарних роки, середнім - не частіше ніж раз на два календарних роки, високим - не частіше одного разу на календарний рік.

Порядок формування та затвердження плану-графіка, перелік ризиків та їх поділ за ступенями встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до пункту 77.4. статті 77 ПК України, про проведення документальної планової перевірки керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу приймається рішення, яке оформлюється наказом.

Наказом Міністерства фінансів України від 02.06.2015 №524 затверджено Порядок формування плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 24 червня 2015 р. за №751/27196) (далі іменується - Порядок №524).

Пунктом 1 Розділу I Загальні положення Порядку №524 встановлено, що цей Порядок розроблений з метою забезпечення єдиного підходу до формування плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків (далі - план-графік).

Річний план-графік для документальних планових перевірок щодо дотримання податкового, валютного та іншого законодавства України, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, складається відповідно до вимог статті 77 розділу ІІ Податкового кодексу України (далі - Кодекс).

План-графік документальних планових перевірок на поточний рік оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, до 25 грудня року, що передує року, в якому будуть проводитися такі документальні планові перевірки. Оновлення річного плану-графіка здійснюється у разі його коригування.

Відповідно до пункту 3 Розділу І "Загальні положення" Порядку № 524 Проекти річних планів-графіків складаються територіальними органами ДПС не пізніше 01 грудня року, що передує року, в якому будуть проводитися такі документальні планові перевірки засобами інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючих органів.

Проекти коригування планів-графіків у разі здійснення такого коригування формуються територіальними органами ДПС не пізніше 15 числа останнього місяця першого або другого кварталу засобами інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючих органів.

За правилами абзацу 5 пункту 3 Розділу I Загальні положення Порядку №524, після затвердження Головою ДПС плану-графіка (коригування плану-графіка) територіальними органами ДПС надаються підрозділам, до функцій яких входить здійснення контрольно-перевірочної роботи щодо податків і зборів юридичних та фізичних осіб, засобами автоматизованої інформаційної системи «Управління документами» плани-графіки (коригування планів-графіків) з відповідними додатками та обґрунтування підстав включення платника податків до плану-графіка (коригування плану-графіка).

Отже, територіальні органи фіскальної служби формують проекти коригування планів-графіків у разі здійснення такого коригування не пізніше 15 числа останнього місяця першого або другого кварталу; засобами інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС України територіальні органи подають такі проекти на узгодження; після остаточного узгодження проектів планів-графіків (коригування планів-графіків) територіальні органи ДПС надають департаментам аудиту та податків і зборів з фізичних осіб засобами автоматизованої інформаційної системи Управління документами плани-графіки (коригування планів-графіків) з відповідними додатками та обґрунтування підстав включення платника податків до плану-графіка (коригування плану-графіка).

Розділом ІІІ Порядку № 524 передбачено, що до розділів I, II плану-графіка включаються платники податків реального сектору економіки, які провадять фінансово-господарську діяльність, сплачують податки та взяті на облік в контролюючих органах як платники податків за основним місцем обліку, або щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство, або які знаходяться у стані зміни свого місцезнаходження.

Формування переліку платників податків до розділів I, II плану-графіка проводиться за критеріями ризиків згідно з вимогами цього розділу, у тому числі за даними інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючих органів.

При формуванні плану-графіка на наступний рік враховуються показники за результатами діяльності платника податків за 9 місяців поточного року. Якщо податковим (звітним) періодом для податку на прибуток платника податків є календарний рік, при плануванні враховуються показники за попередній рік. При коригуванні плану-графіка враховуються показники за результатами діяльності платника податків за останній податковий (звітний) період, крім показників за результатами діяльності платника податків за перший квартал.

До плану-графіка включаються платники податків, які за результатами господарської діяльності мають найбільші ризики несплати до бюджету податків та зборів, платежів.

Пунктом 5 розділу 3 даного Порядку визначено наступні критерії відбору платників податків-юридичних осіб.

1) високого ступеня ризику: рівень зростання податку на прибуток нижчий на 50 та більше відсотків за рівень зростання доходів платника податків, що враховуються при визначенні об`єкта оподаткування; рівень сплати податку на прибуток нижчий на 50 та більше відсотків за рівень сплати податку за відповідною галуззю; рівень сплати податку на додану вартість нижчий на 50 та більше відсотків за рівень сплати податку за відповідною галуззю; наявність відносин з контрагентами, які знаходяться в розшуку або ліквідовані, або визнані банкрутами, якщо сума таких операцій перевищує 5 відсотків загальних обсягів постачання, але не менше ніж 100 тис.грн; наявність інформації про непідтвердження реального здійснення операції з придбання із сумою податку на додану вартість понад 1 млн грн або понад 5 відсотків загального обсягу податкового кредиту, але не менше ніж 100 тис.грн; наявність розбіжностей у платника податків згідно із системою автоматизованого співставлення податкового зобов`язання та податкового кредиту у розрізі контрагентів (завищення податкового кредиту) у сумі понад 1 млн грн або понад 5 відсотків загальних обсягів податкового кредиту, але не менше ніж 100 тис.грн; здійснення зовнішньоекономічних операцій через нерезидентів - засновників та нерезидентів, зареєстрованих в офшорних зонах, за непрямими поставками у сумі операцій понад 5 млн грн або понад 5 відсотків загальних обсягів постачання, але не менше ніж 100 тис.грн; наявність інформації правоохоронних органів, структурних підрозділів органів ДПС про ухилення від оподаткування та/або щодо взаємовідносин із платниками податків: які мають ознаки фіктивності; реєстрацію яких скасовано у судовому порядку; стосовно яких встановлено факт неподання податкової звітності протягом двох податкових (звітних) періодів; які знаходяться в розшуку; які визнані банкрутами; щодо яких порушено кримінальні справи, які пов`язані з ухиленням від сплати податків, зборів (платежів), єдиного внеску та страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування; здійснення виплати доходів (відсотки, роялті, лізингові платежі тощо) нерезидентам, зареєстрованим в офшорних зонах; інші витрати перевищують 30 відсотків загальних витрат операційної діяльності; декларування обсягу нарахованих/виплачених доходів нерезидента, з яких не утримано суми податку, за винятком дивідендів, понад 10 млн грн; декларування від`ємного значення фінансового результату від операційної діяльності; наявність в органів ДПС оригіналів розрахункових документів, що не передані до органів ДПС дротовими або бездротовими каналами зв`язку у вигляді електронних копій розрахункових документів, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам`яті модемів, які до них приєднані; наявність інформації про ухилення від оподаткування, отриманої із зовнішніх джерел; здійснення платниками податків коригування звітності шляхом зменшення фінансового результату до оподаткування, визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці понад 30 відсотків; здійснення операцій з реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) нижче собівартості; різниця між собівартістю реалізованої продукції (товарів, робіт, послуг) та чистим доходом від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) не перевищує 10 відсотків собівартості реалізованої продукції; декларування експортних та/або імпортних операцій без фактичного здійснення таких операцій; зростання удвічі та більше кредиторської заборгованості за продукцію (товари, роботи, послуги) протягом двох попередніх (звітних) років при зростанні запасів; сума інших операційних витрат, витрат на збут та адміністративних витрат перевищує собівартість реалізованої продукції (товарів, робіт, послуг); інші операційні витрати перевищують суму матеріальних затрат та витрат на оплату праці; рівень сплати податку на прибуток знизився на 50 та більше відсотків порівняно з календарним роком, що передував останній документальній плановій перевірці платника податків; наявність інформації в судових рішеннях за статтями 191, 212, 368 Кримінального кодексу України про ризиковий характер діяльності контрагентів платника податків; невідповідність залишків запасів на складах до обсягів реалізації; зменшення вартості основних фондів у значних обсягах при відсутності збільшення сплати податку на прибуток; зростання довгострокових зобов`язань і забезпечень в сумі більше ніж 10 млн грн або перевищує 30 відсотків загальних обсягів постачання; дебіторська заборгованість перевищує кредиторську більше ніж у 2 рази; наявність інформації про непідтвердження реального здійснення операцій з продажу із сумою податку на додану вартість понад 1 млн грн або понад 5 відсотків загального обсягу продажу, але не менше ніж 100 тис. грн; сума розрахованої амортизації основних засобів та нематеріальних активів на 30 відсотків перевищує суму нарахованої амортизації основних засобів та нематеріальних активів відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності.

2) середнього ступеня ризику: декларування від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток протягом двох податкових (звітних) періодів за умови, якщо податковим (звітним) періодом є календарний квартал, або протягом одного податкового (звітного) періоду за умови, якщо податковим (звітним) періодом є календарний рік; здійснення експортних операцій щодо товарів, нетипових для основного виду діяльності підприємства (нетиповий експорт), у сумі понад 5 млн грн або понад 5 відсотків загальних обсягів постачання, але не менше ніж 100 тис.грн; декларування суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, у сумі понад 1 млн грн або понад 5 відсотків загального обсягу податкового кредиту, але не менше ніж 100 тис.грн за останній звітний (податковий) період; відхилення між значеннями фінансового результату до оподаткування (прибуток або збиток), визначеного у фінансовій звітності відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, задекларованого у податковій звітності, та фінансового результату до оподаткування (прибуток або збиток), задекларованого у фінансовій звітності, понад 10 відсотків; нарахування та виплата доходів за ознаками, визначеними Довідником ознак доходів, наведеним у додатку до Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 13 січня 2015 року № 4, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30 січня 2015 року за № 111/26556 (далі - Довідник ознак доходів), 101 (заробітна плата, нарахована (виплачена)) та/або 102 (виплати відповідно до умов цивільно-правового договору), без утримання, перерахування до бюджету податку на доходи фізичних осіб та/або єдиного внеску; зменшення у звітності суми нарахованого єдиного внеску за попередні періоди більше ніж на 20 відсотків загальної суми нарахованого єдиного внеску за останні 12 місяців, що передують звітному; порушення встановлених строків сплати єдиного внеску більше ніж на 365 днів; наявність інформації щодо здійснення платником податків операцій з купівлі-продажу та інших способів відчуження цінних паперів, емітенти яких за рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку включені до списку емітентів, що мають ознаки фіктивності; наявність відносин з платниками податків, які обрали спрощену систему оподаткування та є керівниками, засновниками або співробітниками цього підприємства, у сумі операцій понад 5 млн грн або понад 5 відсотків загальних обсягів постачання, але не менше ніж 100 тис.грн; наявність інформації про встановлення порушень порядку погашення векселів, авальованих банком (податкових розписок), які видаються до отримання спирту етилового та біоетанолу, легких та важких дистилятів; різниці, що виникають при формуванні резервів (забезпечень), та різниці, які зменшують фінансовий результат, у сумі становлять понад 30 відсотків різниць, на які збільшується фінансовий результат; невідповідність суми сплати акцизного податку з роздрібного продажу підакцизних товарів розрахунковій сумі цього податку із суми загального продажу таких товарів, проведеної через реєстратори розрахункових операцій; здійснення платником податків коригування звітності шляхом зменшення фінансового результату до оподаткування, визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці від 20 до 30 відсотків; нарахування та виплата доходів за ознакою 157 (дохід, виплачений самозайнятій особі), визначеною Довідником ознак доходів, у сумі понад 5 відсотків загального обсягу доходу від будь-якої діяльності (за вирахуванням непрямих податків), визначеного за правилами бухгалтерського обліку; наявність інформації про об`єкти оподаткування у платника податків, який не сплачує плату за землю або сплачує її в неповному обсязі, а також задекларував податкові зобов`язання без документів, які надають право використовувати земельні ділянки; наявність розбіжностей між обсягами задекларованих у податкових деклараціях з податку на додану вартість податкових зобов`язань або податкового кредиту з податку на додану вартість та обсягами податкових зобов`язань або податкового кредиту з податку на додану вартість за даними Єдиного реєстру податкових накладних на 5 та більше відсотків; наявність негативних рішень комісії ДПС у системі автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних критеріям оцінки ступеня ризику, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних протягом трьох звітних періодів; інші операційні витрати більші за інші операційні доходи; наявність у Системі електронного адміністрування реалізації пального від`ємного ліміту пального; невідповідність даних звітності реєстратора розрахункових операцій та обсягів постачання, зазначених у деклараціях з податку на додану вартість; зниження суми сплати рентних платежів порівняно з попереднім календарним роком на 50 та більше відсотків; невідповідність показників декларації з рентної плати за календарний (звітний) рік даним, визначеним у лісорубних (лісових) квитках; декларування платниками податків, які декларують вид діяльності, пов`язаний з будівництвом, інших податкових зобов`язань з податку на додану вартість більше ніж 30 відсотків загального обсягу постачання та встановлення реалізації (чистий дохід) нижче собівартості; несплата податкових зобов`язань з податку на прибуток платниками податків, які декларують вид діяльності, пов`язаний з будівництвом, у зв`язку з виключенням їх з Реєстру неприбуткових організацій, відповідно до вимог підпункту 133.4.1 пункту 133.4 статті 133 Кодексу; коригування платниками податків, які декларують вид діяльності, пов`язаний з роздрібною торгівлею, податкових зобов`язань з податку на додану вартість в сторону зменшення у розмірі 10 та більше відсотків, що надалі призводить до заниження бази оподаткування операцій з постачання товарів (послуг) нижче ціни придбання таких товарів; обсяги отримання (ввезення) тютюнової сировини та/або фільтрів для виробництва сигарет у платників податків, які декларують вид діяльності, пов`язаний з виробництвом тютюнових виробів, в перерахунку на готову продукцію перевищують обсяги виробництва на 50 та більше відсотків; сума розрахункових операцій, проведених через реєстратори розрахункових операцій, на 50 та більше відсотків менше від середньої суми розрахункових операцій, проведених через реєстратори розрахункових операцій платників податків України, які працюють на одній території (регіон), з одним видом господарської діяльності з урахуванням пропорційності доходів до суми розрахункових операцій, проведених через реєстратори розрахункових операцій; здійснення закупівлі продукції при відсутності реалізації платниками податків, які мають ліцензії на оптову торгівлю тютюновими виробами та/або алкогольними напоями; декларування податкових зобов`язань на рівні податкового кредиту з податку на додану вартість протягом трьох календарних (звітних) місяців платниками податків, які декларують вид діяльності, пов`язаний з оптовою чи роздрібною торгівлею, при збільшенні обсягу реалізації на митній території України на 10 та більше відсотків; декларування протягом трьох звітних податкових періодів до відшкодування суми податку на додану вартість у розмірі понад 500 тис.грн за відсутності зовнішньоекономічних операцій або за наявності одночасно експортних та імпортних операцій та відсутності інформації щодо власних або орендованих основних фондів.

Суд зазначає, що з аналізу вказаних правових норм можна дійти висновку, що план-графік проведення перевірок на відповідний квартал має формуватися у визначені терміни та включати платників податків, які мають найбільші критерії ризику визначені у відповідності до вищевказаного Порядку, у тому числі за даними інформаційних систем ДПС.

Щодо зазначених критеріїв ризику у інформаційно - аналітичній довідці, а саме Критерій ризику «Рівень сплати податку на прибуток ТОВ «ЦЦЦ Україна» «нижчий на 50 та більше відсотків за рівень сплати податку за відповідною галуззю (в) - 0,5», суд встановив наступне.

Позивачем зазначено, між рівнем сплати податку на прибуток ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» (який за 9 місяців 2020 року становить 0,0 відсотка), та вказаним ГУ ДПС у Львівській області рівнем сплати податку на прибуток суб`єктів господарювання, які декларують галузь «роздрібна торгівля взуттям і шкіряними виробами в спеціалізованих магазинах» (47.72), відхилення складає не 100%, а 0,5%. Таким чином рівень сплати податку на прибуток ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» (за 9 місяців 2020 року) нижчий лише на 0,5% відсотків за рівень сплати податку за відповідною галуззю.

Встановлено, що в аналізі сплати податку на прибуток здійсненим ГУ ДПС у Львівській області не враховано, що у період 9 місяців 2020 року ТОВ «ЦЦЦ Україна» сплатило Податок на прибуток в сумі 1440425,00 грн, що підтверджується даними з Розділу «Стан розрахунків з бюджетом» з Електронного кабінету платника податків (а.с.12-15).

Суд також встановив, що ТОВ «ЦЦЦ Україна» сплатило та задекларувало податок на прибуток згідно п. 141.4 Розділу III «Податок на прибуток» Податкового Кодексу України у розмірі 468266,21 грн, що підтверджується даними в особовому кабінеті платника податків в Розділі «Стан розрахунків з бюджетом» (а.с. 12-14) та згідно таблиці деталізації сплати та нарахування (а.с.16-19).

Як встановлено судом за 9 місяців 2020 року ТОВ «ЦЦЦ Україна» задекларувало в Декларації з податку на прибуток 468247 грн. (податку на прибуток рядок 23) (а.с.20-28), що також підтверджено копіями платіжних доручень, про сплату вище вказаних сум (а.с.29-41).

Разом з тим, відповідач не надав будь-яких підтверджуючих даних, що рівень сплати податку на прибуток по відповідній галузі, «роздрібна торгівля взуттям і шкіряними виробами в спеціалізованих магазинах» за 9 місяців 2020 року, дійсно становить 0,5 відсотка. Зокрема, у Листі ГУ ДПС у Львівській області відсутня інформація щодо конкретних підприємств для яких вказаний вид діяльності був би основним, а також відсутні відомості щодо обсягів сплати ними податку на прибуток за вказаний період.

Щодо Критерія ризику «Рівень сплати податку на додану вартість ТОВ «ЦЦЦ Україна» «нижчий на 50 та більше відсотків за рівень сплати податку за відповідною галуззю (в) - 3,2», суд встановив, що ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» є імпортером товарів, які реалізуються ним через мережу магазинів з роздрібного продажу під торговою маркою «ССС».

Як встановлено з долучених до матеріалів справи доказів, ТОВ «ЦЦЦ Україна» як імпортер, протягом 9 місяців 2020 року, проведено операції СЕА ПДВ в сумі 24 194 947,87 грн 87 коп., що підтверджується інформацією з розділу Реєстр операцій СЕА ПДВ митні декларації період з 01.01.2020 по 30.09.2020 та згідно Таблиці з інформацією з електронного кабінету (а.с.42,43).

Щодо Критерія ризику «Інші витрати перевищують 30 відсотків загальних витрат операційної діяльності(в) -33,58», згідно звіту про фінансові результати за 9 місяців 2020 року (а.с.45) для розрахунку даного показника ГУ ДПС у Львівській області використала дані звіту про фінансові результати (форма № 2) за 9 місяців 2020 року, як відношення рядка 2180 «Інші операційні витрати». Однак, рядок Звіту про фінансові результати, Інші витрати це № 2270 та його показник 2 тис. грн.

Відтак, на переконання суду розрахунок співвідношення Інших витрат до загальних витрат операційної діяльності ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» за період 9 місяців 2020 року, повинен розраховується (2000/(13524000+77520000+2000) = 0,00002%.

Щодо Критерія ризику «зростання в двічі та більше кредиторської заборгованості за продукцію (товари, роботу, послуги) протягом двох попередніх (звітних) років при зростанні запасів», суд встановив, що за 2020 рік станом на 30.09.2020 приріст запасу по 2 магазинах склав 10416804,89 грн згідно бухгалтерської довідки (а.с. 47).

Відтак, стан залишків запасів на 30.09.2020 на міжсезонному складі Товариства та міжсезонних складах магазинів у відношенні до 31.12.2019 зменшився на 37,07% у відношенні до 2018 року зменшився на 38,75% (а.с.47).

Оскільки у порівнянні залишків станом на 31.12.2019 до 31.12.2018 відбувається зменшення запасів товарів, які є в торгових залах магазинів на 772 тис.грн. (це - 5%), відсутнє істотне зростання запасів протягом 2 попередніх (звітних) років.

Позивач покликається на зростання заборгованості, що зумовила збільшення кількості магазинів та відповідно збільшенням обсягу товарів, що закуповуються, а так як за умовами договору закупівлі (імпорту) товарів наявне відстрочення платежу до 90 днів, то відповідно заборгованість виросла, але пропорційно до збільшеної торгової площі. Надає суду копії першої і останньої сторінок договорів оренди та актів прийому-передачі на підтвердження збільшення торгових площ магазинів ТОВ «ЦЦЦ Україна» за 2019 рік (+64% ) за 2020 рік до 2019 (+9% ) (а.с. 48-68).

Суд зазначає, що також слід враховувати девальвацію курсу гривні до долара США та Євро, оскільки основна сума заборгованості ТОВ «ЦЦЦ Україна» це борг перед постачальником за імпортований товар, згідно наданої позивачем інформація з сайту НБУ (а.с.69-70).

Згідно довідки складеної головним бухгалтером ОСОБА_1 , загальна сума витрат за 9 місяців 2020 року у вигляді від`ємних курсових різниць склала 42229464,00 грн, що відображено в рядку 2180 «Інші операційні витрати» Звіту про фінансові результати за 9 місяців 2020 року та враховуються при визначенні об`єкта оподаткування за 9 місяців 2020 року (а.с.45,72).

Разом з тим, відповідачем не доведено належними та допустимими доказами, що у діяльності ТОВ «ЦЦЦ Україна» наявний ризик визначений абзацом двадцять п`ятим п.п. 1) п. 5 розділу III Порядку.

Щодо Критерія ризику «сума інших операційних витрат, витрат на збут та адміністративних витрат перевищує собівартість реалізованої продукції (товарів, робіт, послуг)», встановлено, що у Листі ГУ ДПС у Львівській області, зазначається що «для ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» значення ризику становить 46 919 000 грн ((46035000+ 77520000+ 13524000)-90160000)».

Судом встановлено, що ТОВ «ЦЦЦ Україна» в зв`язку із стрімким падінням курсу гривні в 2020 році отримало витрати у вигляді від`ємних курсових різниць в сумі 17069240 грн, згідно бухгалтерської довідки додається (а.с.73).

Згідно бухгалтерської довідки (а.с.74) за період з 01.01.2019 по 30.09.2020 позивач залучив від ADLER INTERNATIONAL Sp.Z o.o. KT позику в розмірі 2500000 USD шляхом збільшення існуючої позики по Договору позики № б від від 27.04.2015 року з проведенням відповідної реєстрації даних операцій через НБУ з отриманням відповідних Виписок (копії в Додатку до бухгалтерської довідки) та залучило інвестиції в розвиток мережі в Україні 23.05.2019 року на суму 500000USD та 16.06.2020 року на суму 2000000USD.

Зокрема на переконання суду, для розрахунку даного показника необхідно проаналізувати та врахувати, що Інші операційні витрати включають в себе курсові різниці.

Загальна сума курсових різниць включених в рядок 2180 Звіту про фінансові результати (форма №2) ТОВ «ЦЦЦ Україна» за 9 місяців 2020 року становить 42229464,00 грн. Таким чином сума Інших операційних витрат без врахування курсових різниць, на які ТОВ «ЦЦЦ Україна» не має впливу складає 229464=3805536 грн, і відповідно Інші операційні витрати, витрати на збут та адміністративні витрати перевищують собівартості реалізованої продукції: (3805536+77520000+13524000)-901600000 на 4689536 грн це зумовлено витратами під час локдауну на оплату простою працівникам ТОВ «ЦЦЦ Україна» та орендної плати та екплуатаційних витрат Торговим центрам (а.с.72).

Разом з тим відповідач не надав суду належних доказів та пояснень, що спростовують доводи позивача та підтверджують наявність у діяльності ТОВ «ЦЦЦ Україна» ризик визначений абзацом двадцять шостим п.п. 1) п. 5 розділу ІІІ Порядку, та підтвердження перевищення собівартості реалізованої продукції (товарів, робіт, послуг) сумі інших операційних витрат, витрат на збут та адміністративних витрат ТОВ «ЦЦЦ Україна» за 9 місяців 2020 року.

Щодо Критерія ризику «інші операційні витрати перевищують суму матеріальних затрат та витрат на оплату праці», судом встановлено, що у листі ГУ ДПС у Львівській області, зазначається що для ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» значення ризику «становить 21 736 000 грн (46035000- (5309000+18990000))».

Загальна сума курсових різниць включених в рядок 2180 Звіту про фінансові результати (форма №2) ТОВ «ЦЦЦ Україна» за 9 місяців 2020 року становить 42 222 464,00 грн. Таким чином сума Інших операційних витрат без врахування курсових різниць, на які ТОВ «ЦЦЦ Україна» не має впливу складає 229464=3805536 грн, і відповідно Інші операційні витрати не перевищують суми матеріальних затрат та витрат на оплату праці 3805536-(5309000+18990000)= - 20493464 грн.

Відтак у діяльності ТОВ «ЦЦЦ Україна» відсутній ризик визначений абзацом двадцять сьомим п.п. 1) п. 5 розділу III Порядку, оскільки сума інших операційних витрат ТОВ «ЦЦЦ Україна» за 9 місяців 2020 року, не перевищує суму матеріальних затрат та витрат на оплату праці, протилежне відповідачем не доведено.

Щодо Критерія ризику «зростання довгострокових зобов`язань і забезпечень в сумі більше ніж 10 млн грн або перевищує 30 відсотків загальних обсягів постачання», у листі ГУ ДПС у Львівській області, зазначається що для ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» «станом на 30.09.2020 заборгованості в розмірі більше 10 млн.грн, та для ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» становить 120 846 000 грн» (а.с.103-104).

Судом встановлено, що відповідач не врахував зростання довгострокових зобов`язань у ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» через залучення Товариством позик від кінцевого бенефіціарного власника Товариства - резидента Республіки Польща ТОВ КТ «АДЛЕР ІНТЕРНЕШНЛ» на загальну суму 2500000,00 (два мільйони п`ятсот тисяч) доларів США (а.с.74).

Щодо ризиків середнього ступеню у Листі ГУ ДПС у Львівській області, вказується критерій ризику «декларування від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток протягом двох податкових (звітних) періодів за умови, коли податковий (звітний) період є календарний квартал, або протягом одного податкового (звітного) періоду за умови, коли податковий (звітний) період є календарний рік» та «декларування суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, у сумі понад 1 млн грн або понад 5 відсотків загального обсягу податкового кредиту, але не менше 100 тис. грн за останній звітний (податковий) період».

Згідно даних Листа ГУ ДПС у Львівській області ««Об`єкт оподаткування» (код рядка 04) податкових декларацій з податку на прибуток за 9 - ть місяців 2020 року та за І півріччя 2020 року. Для ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» значення становить - 56 644 843 грн та - 41 299 322 грн відповідно».

У Листі ГУ ДПС у Львівській області, зазначається що «...декларації з ПДВ за вересень 2020 року (останнє декларування) по ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» становить 4224175 гривень».

Також щодо Критерія ризику № 4 «декларування від`ємного значення фінансового результату від операційної діяльності», у Листі ГУ ДПС у Львівській області, зазначається що «наявність значення рядка «Фінансовий результат від операційної діяльності: збиток » (код рядка 2195) більше "0" Звіту про фінансові результати (форма №2) за 9 місяців 2020 року, що для ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» становить 56 389 000 грн».

Суд звертає увагу, що відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SАRS-СoV-2» від 11 березня 2020 р. № 211, у період з 17 березня 2020 р. до 11 травня 2020 року магазини ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» не працювали, а Товариство не отримувало доходів. Однак, у цей період Товариство несло витрати на утримання вказаних магазинів (оплата орендної (суборендної) плати, експлуатаційних та комунальних витрат), оплату праці працівників та інші поточні видатки.

Щодо Критерія ризику №11 «інші операційні витрати більше інших операційних доходів», суд встановив, що у листі ГУ ДПС у Львівській області, зазначається що «ТОВ «ЦЦЦ УКРАЇНА» відображено у зазначеному звіті суму інших операційних витрат - 46035000 грн та суму інших операційних доходів -10405000 гривень. Таким чином показник даного критерію ризику становить 35 630 000 грн (46035000 - 10405000)».

Однак, відповідач не спростував покликання позивача, що суми курсових різниць включених в рядок 2180 Звіту про фінансові результати (форма №2) ТОВ «ЦЦЦ Україна» за 9 місяців 2020 року, де така становить 42 222 464,00 грн.

Таким чином суд дійшов висновку, що сума Інших операційних витрат без врахування курсових різниць, на які ТОВ «ЦЦЦ Україна» не має впливу складає 222464=3812536 грн, і відповідно Інші операційні витрати не перевищують суми інших операційних доходів.

Судом встановлено, що підставою включення позивача до плану-графікаперевірок на 2021 рік є Інформаційно-аналітична довідка щодо діяльності підприємства, яке включається до плану-графіку перевірок (по підприємству ТОВ «ЦЦЦ Україна» для включення в план-графік на 2021 рік) (а. с. 140 - 142), яка формується відповідно до пункт 3 Розділу І Порядку № 524. Розділ ІІІ цієї довідки містить таблицю «Ризики несплати податків», в якому зазначені показники, визначені пунктом 5 розділу ІІІ Порядку № 524, зокрема, рівень зростання податку на прибуток нижчий на 50 та більше відсотків за рівень зростання доходів платника податків, що враховуються при визначенні об`єкта оподаткування; рівень сплати податку на прибуток нижчий на 50 та більше відсотків за рівень сплати податку за відповідною галуззю; тощо. Аналізуючи цю довідку, суд вказує на те, що ДПС України не пояснило за який саме період проаналізовано діяльність підприємства та яким чином вираховувався ступінь ризику, а також відповідач не надав первинні документи в обґрунтування ризиків, що вказані в аналітичній довідці.

Відтак, під час розгляду справи ДПС України не пояснило за який саме період проаналізовано діяльність підприємства та яким чином вираховувався ступінь ризику, що свідчить про недотримання умов та порядку прийняття контролюючим органом рішення про включення позивача до плану-графіку на 2021 рік.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного суду від 28 січня 2020 року по справі № 520/3161/19 (провадження №К/9901/36441/19).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно з ч.ч.8,9 ст.79 КАС України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що контролюючий орган не спростував належними доказами доводи позивача та не надав суду будь-яку інформацію щодо підстав включення позивача до Плану-графіку проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік.

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), №37801/97, п. 36, від 01 липня 2003 року, яке, відповідно до ч. 1статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», підлягає застосуванню судами як джерело права, вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» суд зверну увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що «…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом, і орган доходів і зборів зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Відповідно до частини другої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд зазначає, що позовна вимога про визнання протиправним та скасування рішення ДПС України щодо включення ТОВ «ЦЦЦ Україна» в план-графік проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік, задоволенню не підлягає, оскільки як таке рішення відповідачем прийнято не було.

Відтак, обираючи належний та ефективний спосіб захисту порушеного права позивача, суд вважає за необхідне визнати протиправними дії ДПС України щодо включення Товариства з обмеженою відповідальністю "ЦЦЦ Україна" до плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік .

Відповідно до ст.139 КАС України судові витрати у вигляді судового збору підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань з ДПС України.

Керуючись ст.ст. 19, 22, 25, 72-77, 90, 241-246, 250, 255 КАС України, суд -

ухвалив:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ЦЦЦ Україна» про визнання протиправним та скасування рішення ДПС України - задовольнити частково.

2. Визнати протиправними дії Державної податкової служби України щодо включення Товариства з обмеженою відповідальністю "ЦЦЦ Україна" до плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік.

3. У задоволенні вимоги про визнання протиправним та скасувати рішення ДПС України щодо включення ТОВ «ЦЦЦ Україна» () в план-графік проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік - відмовити.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ЦЦЦ Україна" (вул. Водогінна, 2, м. Львів, 79017; ) судовий збір у розмірі 2270,00 грн (дві тисячі двісті сімдесят гривень, 0 копійок), за рахунок бюджетних асигнувань ДПС України (площа Львівська, 8, м. Київ, 04053, ідентифікаційний номер 43005393).

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений 06.05.2021.

Суддя Коморний О.І.