Справа № 160/13160/20
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2021-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Тулянцевої І.В., розглянувши у місті Дніпрі в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислова компанія «ДТЗ» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень, -
16 жовтня 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Промислова компанія «ДТЗ» звернулось Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Дніпровської митниці Держмитслужби, у якій просило визнати протиправними та скасувати Рішення про коригування митної вартості товару від 13.04.2020 № UA110000/2020/000170/2, від 28.05.2020 №UA110000/2020/000221/2, від 28.05.2020 №UA110000/2020/000222/2, від 22.06.2020 № UA110150/2020/000265/2, від 05.08.2020 №UA110000/2020/000052/1.
В обґрунтування позовних вимог ТОВ «Промислова компанія «ДТЗ» зазначила, що під час митного оформлення позивачем було надало усі необхідні документи, які чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що підтверджували заявлену декларантом митну вартість товарів за ціною договору, водночас відповідач не довів наявність у Митниці обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за основним методом, що свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого Товариством товару та протиправність оскаржених рішень.
Ухвалою суду від 23.10.2020 позовну заяву ТОВ «Промислова компанія «ДТЗ» до Дніпровської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішень, було залишено без руху.
На виконання вимог суду щодо залишення позовної заяви без руху 04.11.2020 представником ТОВ «Промислова компанія «ДТЗ» було подано до Дніпропетровського окружного адміністративного суду копії доданих до позовної заяви документів.
Ухвалою суду від 24.11.2020 у вказаній справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Представником відповідача 15.12.2020 було подано до суду відзив, відповідно змісту якого відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує у повному обсязі. В обґрунтування власної правової позиції зазначено, що відповідач діяв на підставі та в межах повноважень, визначених законодавством України. Документального підтвердження умов здійснення експортної операції із вивезення оцінюваної партії товарів (вартості, умов поставки, ваги) не надано. До товарів № 1, 2 застосовано другорядний метод визначення митної вартості - 2-г - резервний метод у відповідності до вимог ст. 64 Митного кодексу України.
Представником позивача 21.12.2020 було подано до суду відповідь на відзив, у якому зазначено, що доводи та аргументи відповідача, висловлені у відзиві щодо правомірності спірних рішень, є необґрунтованими та безпідставними. Ненадання позивачем митної декларації країни відправлення також не може бути підставою для невизнання заявленої позивачем вартості товару, оскільки така (вартість) повністю підтверджувалася поданими позивачем при проходженні митних формальностей первинними документами, а надання такої митної декларації не є обов`язковим за вказаних обставин підтвердження митної вартості товару. У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу умови плати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим, відомості про умови оплати товару не повинні братися органом доходів і зборів до уваги при контролі за митною вартістю, а відтак суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару. Суперечності у відомостях щодо умов оплати товару у документах, доданих до вантажної митної декларації на підтвердження митної вартості товарів, не можуть бути підставою для витребування органом доходів і зборів додаткових документів у декларанта.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується матеріалами справи.
Частиною 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (ч. 5 ст. 262 КАС України).
Згідно зі статтею 258 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення (ч. 5 ст. 250 КАС України).
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
21 листопада 2019 року між ТОВ «Промислова компанія «ДТЗ» (Покупець) та Компанією «GHONGQING CAIRUI MACHINERY CO.,LTD» (Китай) (Продавець) було укладено зовнішьоекономічний контракт № CR/1 на поставку в Україну товарів в асотрименті, кількості та цінами, вказаними у Специфікаціях, які є невід`ємною частиною даного контракту.
Судом встановлено, що з метою здійснення митного оформлення ввезених в режимі імпорту товарів ТОВ «Промислова компанія «ДТЗ» було задекларовано частини товарів з партії отриманого товару за наступними окремими електронними митними деклараціями (ЕМД).
За ЕМД № UA110150/2020/005884 від 10.04.2020:
- Трактори, що керуються водієм, який іде поряд, нові. Без фрези мотоблоку у комплекті: Мотоблок «Белмотор» МБ2060Д - 200шт. CO., LTD. Виробник: CHONGQING CAIRUI MACHINERY CO., LTD. (Товар №1);
- Машини сільськогосподарські для оброблення ґрунту, навісні ґрунтофрези до мотоблоків. Застосовуються для інтенсивного розкришення (розпушення) ґрунту, знищення бур`янів, подрібнення рослинних залишків, перемішування шарів ґрунту і вирівнювання поверхні поля: Фреза мотоблоку 32 ножа, 8 секцій - 200шт. Виробник: CHONGQING CAIRUI MACHINERY CO., LTD. (Товар № 2).
Митна вартість зазначених товарів підприємством була визначена відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.57 Митного кодексу України - за основним методом, який встановлений ст.58 Митного кодексу України.
Заявлений декларантом загальний рівень митної вартості задекларованих товарів №1,2 був визначений декларантом на рівні 32 350,00 дол. США.
Для підтвердження вартості товару, які повинна бути сплачена продавцю, підприємством було надано митному органу документи, а саме: декларація митної вартості; зовнішньоекономічний контракт від 21.11.2019 № CR/1; додаток (специфікація) до нього від 25.11.2019 № CR2020-1A; рахунок-фактура від 12.12.2019 № CR2020-1A; пакувальний лист від 12.12.2019; технічні характеристики товарів.
Під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів, відповідачем підприємству було направлено електронне повідомлення №1 від 10.04.2020, відповідно до якого виявлені розбіжності у наданих документах, які, на думку контролюючого органу, впливають на числове значення митної вартості, а також встановлено, що подані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів. Зазначеним повідомленням, відповідно до ч. 5 ст. 54 Митного кодексу України, митницею були додатково витребувані від ТОВ «Промислова компанія «ДТЗ», наступні документи: 1) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 2) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 3) якщо здійснювалося страхування, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 4) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 5) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 6) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 7) каталоги, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 8) копію митної декларації країни відправлення; 9) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями;
ТОВ «Промислова компанія «ДТЗ» листом за вих. № 161 від 13.04.2020 додатково надало митниці: довідку про транспортні витрати від 17.03.2020, прайс - лист, комерційну пропозицію, роздруківку з сайту морської лінії щодо руху контейнеру, а також повідомило митницю, що усі наявні у підприємства, документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, надані, вони повного мірою підтверджують інвойсну вартість товару, як єдину складову митної вартості товару, у зв`язку з чим, будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару, надаватись не будуть та висловило прохання здійснити митне оформлення за наявними документами.
Дніпровською митницею Держмитслужби 13.04.2020 прийнято Рішення про коригування митної вартості товару від 13.04.2020 № UA110000/2020/000170/2, відповідно до якого, митна вартість оцінюваних товарів 1,2 визначена декларантом, скоригована митницею за резервним методом - 2-ґ, відповідно до вимог статті 64 Митного кодексу України до 57 536,00 дол. США., а також відмовлено у прийнятті зазначеної митної декларації шляхом оформлення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
Таким чином, згідно з зазначеним Рішенням, загальна сума митної вартості задекларованих товарів збільшена митницею з 32 350,00 дол. США, до 57 536,00 дол. США., тобто на 25 186,00 дол. США.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 52 Митного кодексу України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються, у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.
Скориставшись цим правом, ТОВ «Промислова компанія «ДТЗ» задекларувало зазначені товари, а митниця випустила товар у вільний обіг за ЕМД № UA 110150/2020/006090 від 15.04.2020.
Загальна різниця митних платежів (ввізне мито та ПДВ) від митної вартості, визначеної підприємством та скоригованої митницею склала 210 721,50 грн., відповідно до розрахунку, зазначеного в гр. 47 «В» «Подробиці розрахунків» ЕМД № UA 110150/2020/006090 від 15.04.2020.
За ЕМД № UA110150/2020/008353 від 27.05.2020:
- Трактори, що керуються водієм, який іде поряд, нові. без фрези мотоблоку у комплекті: Мотоблок «Белмотор» МБ2070 Б - 460шт. (Потужність, кВт/к.с.: 5,2/7,0; Тип палива: Бензин; Об`єм двигуна: 207см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 622/874/1200 мм; Глибина культивації: до 200мм). Виробник: CHONGQING CAIRUI MACHINERY CO., LTD. (Товар № 1);
- Машини сільськогосподарські для оброблення ґрунту, навісні ґрунтофрези до мотоблоків. Застосовуються для інтенсивного розкришення (розпушення) ґрунту, знищення бур`янів, подрібнення рослинних залишків, перемішування шарів ґрунту і вирівнювання поверхні поля: Фреза мотоблоку 32 ножа, 8 секцій - 460шт. Виробник: CHONGQING CAIRUI MACHINERY CO., LTD. (Товар № 2).
Загальна вартість задекларованих товарів складає 61 824,00 дол. США. Вартість транспортних витрат складає 2 140,00 дол. США.
Митна вартість зазначених товарів підприємством була визначена відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.57 Митного кодексу України - за основним методом, який встановлений ст.58 Митного кодексу України.
Заявлений декларантом загальний рівень митної вартості задекларованих товарів №1,2 був визначений декларантом на рівні 63 964,00 дол. США.
Під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів, митницею підприємству було направлено електронне повідомлення №1 від 27.05.2020, відповідно до якого виявлені розбіжності у наданих документах, які, на думку митниці, впливають на числове значення митної вартості, а також встановлено, що подані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів. Зазначеним повідомленням, відповідно до ч. 5 ст. 54 Митного кодексу України, митницею були додатково витребувані від підприємства, наступні документи: 1) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 2) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 3) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 4) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 5) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 6) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 7) каталоги, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 8) копію митної декларації країни відправлення; 9) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями;
Підприємство листом за вих. № 276 від 28.05.2020 додатково надало митниці: прайс- лист та комерційну пропозицію, а також повідомило митницю, що усі наявні у підприємства, документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, надані, вони повною мірою підтверджують інвойсну вартість товару, як єдину складову митної вартості товару, у зв`язку з чим будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару, надаватись не будуть та висловило прохання здійснити митне оформлення за наявними документами.
Дніпровською митницею Держмитслужби 28.05.2020 прийнято Рішення про коригування митної вартості товару №UA110000/2020/000221/2, відповідно до якого, митна вартість оцінюваних товарів № 1-2, визначена декларантом, скоригована митницею за резервним методом - 2-ґ, відповідно до вимог статті 64 Митного кодексу України до 113 859,20 дол. США., а також відмовлено у прийнятті вказаної митної декларації шляхом оформлення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
Згідно з зазначеним Рішенням, загальна митна вартість задекларованих товарів збільшена митницею з 63 964,00 дол. США. до 113 859,20 дол. США., тобто на 49 895,20 дол. США.
Скориставшись правом, визначеним п.2 ч. 3 ст. 52 Митного кодексу України, підприємство задекларувало зазначені товари, а митниця випустила товар у вільний обіг за двома окремими ЕМД № UA110150/2020/008640 від 29.05.2020, № UA110150/2020/009277 від 11.06.2020.
Загальна різниця митних платежів (ввізне мито та ПДВ) від митної вартості, визначеної підприємством та скоригованої митницею склала:
- за ЕМД № UA110150/2020/008640 від 29.05.2020 559 196,69 грн.;
- за ЕМД № UA110150/2020/009277 від 11.06.2020 169 118,16 грн.
Розрахунок різниці в митних платежах, зазначений в гр. 47, 47 «В» «Подробиці розрахунків» в ЕМД № UA110150/2020/008640 від 29.05.2020, ЕМД №UA110150/2020/009277 від 11.06.2020.
За ЕМД № UA110150/2020/008354 від 27.05.2020:
- Трактори, що керуються водієм, який іде поряд, нові. без фрези мотоблоку у комплекті: Мотоблок «Белмотор» МБ2070 Б/М2 - 280шт. (Потужність, кВт/к.с.: 5,2/7,0; Тип палива: Бензин; Об`єм двигуна: 207см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 622/870мм; Глибина культивації: до 200мм). Виробник: CHONGQING CAIRUI MACHINERY CO., LTD. (Товар № 1);
- Машини сільськогосподарські для оброблення ґрунту, навісні ґрунтофрези до мотоблоків. Застосовуються для інтенсивного розкришення (розпушення) ґрунту, знищення бур`янів, подрібнення рослинних залишків, перемішування шарів ґрунту і вирівнювання поверхні поля: Фреза мотоблоку 24 ножа, 6 секцій - 280шт. Виробник: CHONGQING CAIRUI MACHINERY CO., LTD. (Товар № 2).
Митна вартість зазначених товарів підприємством була визначена відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.57 Митного кодексу України - за основним методом, який встановлений ст.58 Митного кодексу України.
Заявлений загальний рівень митної вартості задекларованих Товарів № 1,2 був визначений декларантом на рівні 29 294,00 дол. США.
Для підтвердження транспортних витрат (фрахту) до кордону України підприємство надало митниці: договір транспортно-експедиційного обслуговування № 2 від 01.11.2019; заявку на перевезення № 30 від 16.03.2020; коносамент №910376509 від 19.03.2020; рахунок на оплату морського фрахту № 2020/150 від 11.05.2020; довідку про транспортні витрати від 29.04.2020; акт виконаних робіт № 32 від 11.05.2020.
Під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів, відповідачем підприємству було направлено електронне повідомлення №1 від 27.05.2020, відповідно до якого виявлені розбіжності у наданих документах, які, на думку контролюючого оргнану, впливають на числове значення митної вартості, а також встановлено, що подані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів. Зазначеним повідомленням, відповідно до ч. 5 ст. 54 Митного кодексу України, митницею були додатково витребувані від підприємства, наступні документи: 1) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 2) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 3) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 4) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 5) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 6) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 7) каталоги, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 8) копію митної декларації країни відправлення; 9) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями;
Підприємство листом за вих. № 277 від 28.05.2020 додатково надало митниці: прайс- лист та комерційну пропозицію, а також повідомило митницю, що усі наявні у підприємства, документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару надані, вони повною мірою підтверджують інвойсну вартість товару, як єдину складову митної вартості товару, у зв`язку з чим будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару, надаватись не будуть та висловило прохання здійснити митне оформлення за наявними документами.
Дніпровською митницею Держмитслужби 28.05.2020 прийнято Рішення про коригування митної вартості товару № UA110000/2020/000222/2, відповідно до якого, митна вартість оцінюваних товарів № 1-2, визначена декларантом, скоригована митницею за резервним методом 2-ґ, відповідно до вимог статті 64 Митного кодексу України до 51 979,20 дол. США., а також відмовлено у прийнятті вказаної митної декларації шляхом оформлення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
Скориставшись правом, визначеним п.2 ч. 3 ст. 52 Митного кодексу України, підприємство задекларувало зазначені товари, а митниця випустила товар у вільний обіг за ЕМД: № СТА 110150/2020/008639 від 29.05.2020р.
Загальна різниця митних платежів (ввізне мито та ПДВ) від митної вартості, визначеної підприємством та скоригованої митницею склала 187 410,92 грн., відповідно до розрахунку, зазначеного в гр. 47, 47 «В» «Подробиці розрахунків» ЕМД №110150/2020/008639 від 29.05.2020.
За ЕМД № UA110150/2020/009738 від 18.06.2020:
- Трактори, що керуються водієм, який іде поряд, нові. Без фрези мотоблоку у комплекті: Мотоблок «Белмотор» МБ40-2 - 320шт. (Потужність, кВт/к.с.: 5,2/7,0; Тип палива: Бензин; Об`єм двигуна: 208см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 570/810мм; Глибина культивації: до 200мм; Шини: 4,0-8,0). Номери двигунів - немає даних. В розібраному стані для зручності транспортування. Виробник: CHONGQING CAIRUI MACHINERY CO., LTD. (Товар № 1);
- Машини сільськогосподарські для оброблення ґрунту, навісні ґрунтофрези до мотоблоків. Застосовуються для інтенсивного розкришення (розпушення) ґрунту, знищення бур`янів, подрібнення рослинних залишків, перемішування шарів ґрунту і вирівнювання поверхні поля: Фреза мотоблоку 24 ножа, 6 секцій -320шт. Виробник: CHONGQING CAIRUI MACHINERY CO., LTD. (Товар № 2).
Митна вартість зазначених товарів підприємством була визначена відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.57 Митного кодексу України - за основним методом, який встановлений ст.58 Митного кодексу України.
Заявлений декларантом загальний рівень митної вартості задекларованих товарів №1,2 був визначений декларантом на рівні 32 462,01 дол. США.
Під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів, відповідачем підприємству було направлено електронне повідомлення №1 від 18.06.2020, відповідно до якого виявлені розбіжності у наданих документах, які, на думку контролюючого органу, впливають на числове значення митної вартості, а також встановлено, що подані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів. Зазначеним повідомленням, відповідно до ч. 5 ст. 54 Митного кодексу України, митницею були додатково витребувані від підприємства, наступні документи: 1) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 2) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 3) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 4) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 5) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 6) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 7) каталоги, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 8) копію митної декларації країни відправлення; 9) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями;
Підприємство листом за вих. № 554 від 19.06.2020 додатково надало митниці: прайс- лист та комерційну пропозицію, роздруківка витягу з офіційного сайту морської лінії щодо руху контейнеру, а також повідомило митницю, що усі наявні у підприємства, документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, надані, вони повною мірою підтверджують інвойсну вартість товару, як єдину складову митної вартості товару, у зв`язку з чим будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару, надаватись не будуть та висловило прохання здійснити митне оформлення за наявними документами.
Згідно з Рішенням, загальна митна вартість задекларованих товарів збільшена митницею з 32 462,01 дол. США. до 58 003,20 дол. США., тобто на 25 541,19 дол. США.
За ЕМД № UA110150/2020/012703 від 04.08.2020
- Трактори, що керуються водієм, який іде поряд, нові. Без фрези мотоблоку у комплекті: Мотоблок «Белмотор» МБ2060Д - 100шт. (Потужність, кВт/к.с.: 4,4/16,0; Тип палива: Дизель; Об`єм двигуна: 296см3; Система запуску двигуна: ручний стартер; Ширина культивації: 622/874/1136мм; Глибина культивації: 150-300мм; Колеса: 4,00-10,00). Виробник: CHONGQING CAIRUI MACHINERY CO., LTD. (Товар №1);
- Машини сільськогосподарські для оброблення ґрунту, навісні ґрунтофрези до мотоблоків. Застосовуються для інтенсивного розкришення (розпушення) ґрунту, знищення бур`янів, подрібнення рослинних залишків, перемішування шарів ґрунту і вирівнювання поверхні поля: Фреза мотоблоку 32 ножа, 8 секцій -100шт. Виробник: CHONGQING CAIRUI MACHINERY CO., LTD. (Товар № 2).
Загальна вартість задекларованих товарів складає 15 640,00 дол. США. Вартість транспортних витрат складає 535,00 дол. США.
Митна вартість зазначених товарів підприємством була визначена відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.57 Митного кодексу України - за основним методом, який встановлений ст.58 Митного кодексу України.
Заявлений декларантом загальний рівень митної вартості задекларованих товарів №1,2 був визначений декларантом на рівні 16 175,00 дол. США.
Під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів, відповідачем підприємству було направлено електронне повідомлення №1 від 04.08.2020, відповідно до якого виявлені розбіжності у наданих документах, які, на думку контролюючого органу, впливають на числове значення митної вартості, а також встановлено, що подані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів. Зазначеним повідомленням, відповідно до ч. 5 ст. 54 Митного кодексу України, митницею були додатково витребувані від підприємства, наступні документи: 1) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 2) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 3) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 4) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 5) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 6) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 7) каталоги, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 8) копію митної декларації країни відправлення; 9) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями;
ТОВ «Промислова компанія «ДТЗ» листом за вих. № 664 від 05.08.2020 додатково надало митниці: прайс-лист, комерційну пропозицію, роздруківку з сайту морської лінії щодо руху контейнеру, платіжні доручення № 7 від 15.04.2020 на оплату фрахту, № 150 від 02.06.2020 на оплату товару, а також повідомило митницю, що усі наявні у підприємства, документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, надані, вони повною мірою підтверджують інвойсну вартість товару, як єдину складову митної вартості товару, у зв`язку з чим будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару, надаватись не будуть та висловило прохання здійснити митне оформлення за наявними документами.
Дніпровською митницею Держмитслужби 05.08.2020 прийнято Рішення про коригування митної вартості товару від 05.08.2020 № UA110150/2020/000052/1, відповідно до якого, митна вартість оцінюваних товарів 1,2 визначена декларантом, скоригована митницею за резервним методом 2-ґ, відповідно до вимог статті 64 Митного кодексу України до 28 768,00 дол. США., а також відмовлено у прийнята зазначеної митної декларації шляхом оформлення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
Згідно з зазначеним Рішенням, загальна сума митної вартості задекларованих товарів збільшена митницею з 16 175,00 дол. США. до 28 768,00 дол. США., тобто на 12 593,00 дол. США.
Скориставшись правом, визначеним п.2 ч. 3 ст. 52 Митного кодексу України, підприємство задекларувало зазначені товари, а митниця випустила товар у вільний обіг за ЕМД № UA110150/2020/012844 від 05.08.2020.
Загальна різниця митних платежів (ввізне мито та ПДВ) від митної вартості, визначеної підприємством та скоригованої митницею склала 12 593,00 грн., відповідно до розрахунку, зазначеного в гр. 47 «В» «Подробиці розрахунків» ЕМД №UA110150/2020/012844 від 05.08.2020.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Судом встановлено, що в усіх зазначених вище оскаржуваних Рішеннях про коригування митної вартості, у графі 33, митниця зазначає виявлені розбіжності, які на її думку унеможливили митне оформлення задекларованих товарів за основним методом і стали підставою для здійснення коригування, а саме про те, що ТОВ «Промислова компанія «ДТЗ» заявлено партію товару, імпортовану за угодою з виробником (код 4104 в гр.44) від 21.11.2019 № CR/1 з CHONGQING CAIRUI MACHINERY CO., LTD., за Специфікаціями: №CR2020-1A від 25.11.2019, № CR2020-1B від 02.12.2019, № CR2020-lC від 09.12.2019, №CR2020-lD від 09.12.2019; рахунками-інвойсами: № CR2020-1A від 12.12.2019; № CR2020-lC від 05.03.2020, № CR2020-1В від 09.03.2020, № CR2020-1D від 02.04.2020. Відповідно до відомостей наданих до митного оформлення документів, поставка оцінюваного товару здійснюється на комерційних умовах поставки FOB - Chongqing, China, згідно Інкотермс. Відповідно до офіційних правил тлумачення торговельних термінів (Інкотермс-2010) за терміном FOB, Продавець зобов`язаний доставити товар на борт судна в названому порту відвантаження. За умовами терміна FOB на продавця покладається обов`язок по митному очищенню товару для експорта. Враховуючи умови поставки FOB, пункт 3.1.1 Контракту від 21.11.2019 № CR/І, відповідно до якого «продавець зобов`язаний виконати митні формальності, необхідні для вивозу», продавцем здійснено митні формальності у країні відправлення. Документального підтвердження умов здійснення експортної операції із вивезення оцінюваної партії товарів (вартості, умов поставки, ваги) не надано.
З цього приводу суд наголошує, що Контрактом № CR/1 від 21.11.2019 не передбачено надання Продавцем Покупцю для підтвердження поставки товару митної декларації КНР, у зв`язку з чим ненадання позивачем митної декларації країни відправлення також не може бути підставою для невизнання заявленої позивачем вартості товару, оскільки така (вартість) повністю підтверджувалася поданими позивачем при проходженні митних формальностей первинними документами, а надання такої митної декларації не є обов`язковим за вказаних обставин підтвердження митної вартості товару
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 19.03.2019 у справі № 810/4116/17.
Крім того, у оскаржених рішеннях вказано, що у наданих декларантом Специфікаціях: № CR2020-lA від 25.11.2019; № CR2020-1C від 09.12.2019; № CR2020-1B від 02.12.2019; №CR2020-1D від 09.12.2019 зазначено, що оплата товару здійснюється протягом 90 днів з моменту поставки товару. Враховуючи умови поставки FOB, Продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Якщо рахунок сплачено, документами, що підтверджують митну вартість товарів, є банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (п.2 ст.53 Митного кодексу України).
З цього приводу судом встановлено, що під час декларування партії товарів 10.04.2020 за ЕМД № UA110150/2020/005884, 27.05.2020 за ЕМД № UA110150/2020/008353, 27.05.2020 за ЕМД № UA110150/2020/008354, 04.08.2020, 18.06.2020 за ЕМД №UA110150/2020/009738, підприємство позивача могло не надавати митниці платіжні доручення щодо оплати за товар протягом 90 днів від фактичного отримання товару відповідно до умов Специфікацій: № CR2020-lA від 25.11.2019; № CR2020-1C від 09.12.2019; № CR2020-1B від 02.12.2019; № CR2020-1D від 09.12.2019, на момент здійснення митного оформлення спірних партій товарів, оскільки зазначений термін здійснення оплати за товар не сплинув, про що зазначає і сама митниця в усіх оскаржених рішеннях.
Пунктом 4 частини 2 ст. 53 Митного кодексу України передбачено надання декларантом на підтвердження митної вартості товарів банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару виключно у випадку, якщо рахунок сплачено.
Під час декларування 04.08.2020 за ЕМД № UA110150/2020/012703, разом з нею (гр. 44) митниці надавалась декларантом електронна копія платіжного доручення № 150 від 02.06.2020, відповідно до якого підприємством було оплачено компанії - Продавцю 62 560,00 дол. США, на виконання умов Специфікації № CR2020-1А від 25.11.2019 в частині здійснення повної оплати за товар.
В подальшому, на виконання умов інших Специфікацій до Контракту, підприємство перерахувало також компанії - Продавцю валютні кошти за товар, а саме: платіжним дорученням № 211 від 13.07.2020 - 93 216,00 дол. США за специфікацією № CR2020-1С від 09.12.2019; № CR2020-1D від 09.12.2019; платіжним дорученням № 172 від 15.06.2020 28 224,00 дол. США за Специфікаціями № CR2020-1В від 02.12.2019.
У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу умови плати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим, відомості про умови оплати товару не повинні братися органом доходів і зборів до уваги при контролі за митною вартістю, а відтак суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару. Суперечності у відомостях щодо умов оплати товару у документах, доданих до вантажної митної декларації на підтвердження митної вартості товарів, не можуть бути підставою для витребування органом доходів і зборів додаткових документів у декларанта.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11.04.2018 у справі №804/4680/16.
Крім того, уявлення митного органу щодо проміжку часу для внесення передоплати може не збігатися з домовленостями господарюючих суб`єктів, а питання оплати вирішуються сторонами на вільній основі, з урахуванням власних ризиків та можливостей.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20.03.2018 у справі № 815/4132/17.
Крім того, в оскаржених рішеннях відповідачем було зазначено, про відсутність відомостей щодо включення надбавок, БАФ, КАФ, дод. збору за безпеку до загальної вартості фрахту. Проте, наданими документами повністю підтверджено, що вартість перевантаження, надбавки БАФ, КАФ, додатковий збір за безпеку включені у загальну вартість фрахту.
Окрім того, митницею не враховано, що відповідно до п.3.1.1 та п.4.2 зовнішньоекономічного контракту № FST-1-2020 від 20.11.2020, до ціни товару включені вартість упаковки і маркування товару, завантаження товару на борт судна в названому порту відвантаження відповідно до звичаїв порту, а також витрати пов`язані з виконанням митних формальностей, необхідних для експорту товарів. За умовами контракту (п.3.1.1.) - ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) до порту призначення, тобто з урахуванням наведеної інформації, відображення згаданих витрат у комерційних документах у якості окремих статей витрат не є обов`язковим.
Надані документи, що підтверджують транспортні витрати як складову митної вартості підтверджують, що позивачем не були понесені ніякі додаткові витрати, крім витрат зазначених у первинних документах. У заявці перевантаження контейнерів у проміжному порту зазначено, як одну з основних умов фрахт, а не додаткові умови здійснення перевезення.
Щодо твердження митниці про невідповідність зазначеного у заявці маршруту перевезення Перевізником «IMOGATE SOLUTION Sp. z о.о.»: Port Chongqing, China - port Pivdennyi - city Dnipro, Ukraine з марштуром перевезення, зазначеному у рахунку про надання ТЕО від 11.05.2020 №2020/150: Port Chongqing, China - port Pivdennyi, то у заявці в п. 1 зазначено маршрут проходження, а не перевезення вантажу: порт Чонкінг, Китай - порт Південний, Україна - місто Дніпро, Україна. В той же час, в п. 12 Заявки чітко визначено, що оплата здійснюється за ТЕО за межами території України, з порту Чоккінг до порту Південний. Таким чином, компанія «IMOGATE SOLUTION Sp. z.o.o.» надала послуги за межами України, про що свідчать зазначені вище документи. По території України нею не здійснювалось перевезення і саме тому, у рахунку про оплату ТЕО, в акті виконаних робіт та в довідці про транспортні витрати наявні відомості лише щодо вартості морського перевезення (фрахту) та вартості ТЕО за межами України і будь-яких інших відомостей у цих документах не може бути зазначено.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що надані первинні документи підтверджують факт включення перевантаження у загальну вартість ТЕО (фрахту) та відсутність у підприємства додаткових витрат та не мають будь-яких розбіжностей.
У оскаржених рішеннях було зазначено, що враховуючи визначений маршрут перевезення згідно та відмітки на коносаментах (за якими було здійснено поставку оцінюваної партії товару) Одеської митниці ДФС, Дніпропетровської митниці ДФС, Рахунок про надання ТЕО складено до моменту фактичної поставки товару, що не дає можливості перевірити наявність додаткових витрат та включення їх до загальної вартості наданих послуг.
Відповідачем в оскаржених рішеннях було зазначено, що існують розбіжності у відомостях про перевізника.
Транспортування контейнерів здійснювалась відповідно до укладеного договору міжнародного морського перевезення №1510/912/2019, перевізником за договором виступає компанія «Global Container Lines Latvija SIA», яка відповідно до пункту 2.2 договору зобов`язана видати та надати Замовнику коносамент, який є достатнім доказом здійснення перевезення та підставою для вивантаження та подальших операцій з вантажем в порту призначення. Перевізником виданий коносамент №586432233 від 18.03.2020. У позивача, як Замовника за Договором не було жодних зауважень щодо наданого коносамента.
Домашній коносамент (HBL) - це транспортний документ, що випускається експедитором (Global Container Lines Latvija SIA) на додаток до лінійного або майстер-коносаменту, які розглядаються як альтернатива один одному та не мають різниці в товаророзпорядчих властивостях, він є документом, що підтверджує договір між замовником (платником) перевезення і експедиційною компанією (оператором змішаного перевезення), мастер-коносамент - між відправником (експедиційною компанією) і морською лінією.
Таким чином, компанія ICS LTD., є агентом (субпідрядникоми) оператором змішаного перевезення - «Global Container Lines Latvija» SIA, що не вимагає підтвердження наявності договірних відносин із зазначеними особами.
У оскаржених рішеннях зазначено, що наданий прайс-лист від 09.12.2019 має адресний характер та суб`єктивну спрямованість в розумінні вимог статті 52 Митного кодексу України, адже адресований виключно ТОВ «Промислова компанія «ДТЗ» та містить конкретні умови поставки - FOB Chongqing. Вищезазначене може свідчити про суб`єктивний характер даного документу та наявність знижок або дисконту на оцінювані товари.
З цього приводу суд приходить до висновку, що інформація, зазначена у наданих до митного оформлення прайс-листах щодо запропонованої ціни товару та погодженої сторонами контракту, відповідає числовим значенням ціни товарів, зазначених у інших наданих до митного оформлення документах (специфікації, інвойсі). Ані вимогами національного законодавства України, ані вимогами міжнародного комерційного права не встановлено вимог щодо змісту прайс-листів, тому суб`єкти господарської діяльності є вільними у визначенні та формуванні змісту такого документу. Крім того, прайс не є документом, на підставі якого визначаються складові митної вартості, відомості з нього можуть лише бути додатковими, надто у разі, коли між відомостями контракту, специфікації, рахунків, платіжних документів немає суперечностей чи ознак підробки.
У рішенні № UA110000/2020/0000052/1, митниця зазначає як розбіжність в поданих документах те, що наданий декларантом Акт виконаних робіт № 32 від 11.05.2020, підписаний та засвідчений печатками Imogate Solution Sp. Z.o.o та TOB «Промислова компанія «ДТЗ», містить відомості про вартість наданих послуг з ТЕО в травні 2020 та укладений з порушенням вимог п.4.7 Договору №2 від 01.11.2019.
Проте, в п. 4.7. Договору ТЕО №2 від 01.11.2019 визначено, що надсилання акту виконаних робіт не пізніше 5 числа місяця, наступного за звітним, і це є узагальнюючою умовою, що стосується підсумкового акту виконаних робіт щодо здійснення ТЕО між його Сторонами, виконаними за усіма перевезеннями за цим Договором за попередній місяць і не стосується одного окремого перевезення.
Суд приходить до висновку, що розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару. В цьому випадку митниця повинна здійснити дослідження документів щодо поставки товару з метою встановлення доказів, які підтверджують або спростовують цей сумнів.
Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.04.2019 №815/6242/17.
Проте, спірні Рішення про коригування митної вартості товарів такої інформації не містять, що не дає підстав вважати їх обґрунтованим та вмотивованим у контексті положень пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу України.
Приймаючи Рішення про коригування митної вартості товару, митниця виходила з наявної інформації щодо раніше визначеного рівня митної вартості. Однак, в порушення вимог ст. 57 Митного кодексу України, митницею не доведено неможливість застосування інших (попередніх) методів (2а-2г) визначення митної вартості товару, а застосовано резервний метод, який відповідно до наведених вище норм законодавства застосовується у випадку, якщо митна вартість товару не може бути визначена за попередніми методами.
Ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатньою підставою для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості. Митний орган повинен витребувати ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 31.03.2015 у справі № 21-127а15.
Надані позивачем документи, на думку суду, у своїй сукупності підтверджують заявлену підприємством митну вартість та її складові частини, не мають розбіжностей, відомості про визначення митної вартості в цих документах базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, шо спростовує висновки митного органу щодо відсутності таких підтверджень.
За таких обставин, усі доводи митного органу, які покладені в основу оскаржуваних рішень та наведені у відзиві на позовну заяву не знайшли свого правового підтвердження під час судового розгляду справи та спростовані наданим позивачем документальними доказами.
Згідно ч.3 ст.335 Митного кодексу України, разом з митною декларацією органу доходів і зборів подаються рахунок або інший документ, який визначає вартість товару, та, у випадках, встановлених цим Кодексом, декларація митної вартості. У встановленому цим Кодексом порядку в митній декларації декларантом або уповноваженою ним особою зазначаються відомості про:
1) документи, що підтверджують повноваження особи, яка подає митну декларацію;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або інші документи, що підтверджують право володіння, користування та/або розпорядження товарами;
3) транспортні (перевізні) документи;
4) комерційні документи, наявні у особи, яка подає декларацію;
5) у разі необхідності - документи, що підтверджують дотримання заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності;
6) документи, що підтверджують дотримання обмежень, які виникають у зв`язку із застосуванням захисних, антидемпінгових та компенсаційних заходів (за наявності таких обмежень);
7) у випадках, передбачених цим Кодексом, - документи, що підтверджують країну походження товару;
8) у разі необхідності - документи, що підтверджують сплату та/або забезпечення сплати митних платежів;
9) у разі необхідності - документи, що підтверджують право на пільги із сплати митних платежів, на застосування повного чи часткового звільнення від сплати митних платежів відповідно до обраного митного режиму;
10) у разі необхідності - документи, що підтверджують зміну термінів сплати митних платежів;
11) у разі необхідності - документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів та обраний метод її визначення відповідно до статті 53 цього Кодексу.
Судом встановлено, що у митних деклараціях зазначені всі відомості, передбачені вказаною вище нормою.
Жодних порушень митного законодавства судом не встановлено.
Посилання митного органу на порушення позивачем митного законодавства при декларуванні товару не можуть вважатись розбіжністю у розумінні частини 3 ст.53 Митного кодексу України і не можуть бути підставою для витребування додаткових документів та коригування митної вартості.
Зворотного суду не доведено.
Рішення про коригування митної вартості заповнюються посадовою особою митниці відповідно до Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів (далі - Правила), затверджених Наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 1 червня 2012 р. за № 883/21195.

Згідно п.1.3 Правил, Рішення заповнюється посадовою особою митного органу, що здійснює контроль правильності визначення митної вартості товарів, в електронному вигляді за затвердженою наказом формою.

У графі 31 «Код методу визначення вартості митного органу» зазначається порядковий номер методу визначення митної вартості, що був застосований митним органом при визначенні митної вартості товару.

У графі 33 «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу зазначається посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

Згідно п.2.3 Правил, Рішення надсилається декларанту або уповноваженій ним особі у формі електронного документа у порядку, передбаченому Митним кодексом, для електронного декларування.

Ненадання без будь-яких пояснень позивачу на його письмове прохання в ході консультацій інформації та документів (витяги з бази) щодо раніше оформлених товарів для ознайомлення та реагування, свідчать про грубе порушення митницею одного із принципів здійснення державної митної справи - додержання прав та охоронюваних законом інтересів осіб ( пункт 7 частини 1 статті 8 Митного кодексу України), який означає обов`язок органу доходів і зборів вжити заходів щодо забезпечення інтересів декларанта, зокрема інтересу бути обізнаним із оцінкою, даною органом доходів і зборів у справі.

Тобто, орган доходів і зборів повинен довести до відома декларанта таку свою оцінку з тим, щоб декларант міг сформувати власну правову позицію і стратегію її відстоювання у конкретній митній процедурі.

Окрім того, відповідно до усталеної правової позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, неодноразово висловленої у постановах: від 30.01.2018 р., по справі № 813/7903/14, від 18.12.2018 р., по справі № 826/15706/13-а, від 29.01.2019 р., по справі № 815/6827/17, від 16.04.2019 р., по справі №815/6698/17, митна вартість товарів, відкоригована за резервним методом має ґрунтуватися на митній вартості, раніше визнаній (визначеній) митними органами, що міститься в Єдиній автоматизованій інформаційній системі (далі ЄАІС).

При цьому, митний орган повинен не просто зазначити, зокрема, обставину відсутності в нього інформації щодо оформлення ідентичних та подібних товарів (як на підставу незастосування методів за ціною договору щодо ідентичних товарів та за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів), а навести цінову інформацію з ЄАІС про оформлення товарів, що мають ознаки, найбільш схожі на ознаки задекларованих товарів та пояснити з урахуванням положень статей 59, 60 Митного кодексу України, чому ця інформація не може бути взята за основу для визначення митної вартості, чого в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості, відповідач не зазначив.

Таким чином, факт того, що рівень задекларованої митної вартості товару значно нижчий за рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, сам собою не може бути підставою для витребування додаткових документів; цей факт є лише підставою для поглибленої перевірки повноти та достовірності документів. І лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 Митного кодексу України, є підставою для витребування додаткових документів.

Аналогічний підхід закріплено і у Методичних рекомендаціях щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної фіскальної служби від 11.09.2015 № 689. Так, у пункті 8 розділу 2 цих Методичних рекомендацій зазначено, що у випадках спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з ризиком заниження митної вартості та декларуванням митної вартості нижчої, ніж вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, здійснює перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, та відповідно до частин третьої - четвертої статті 53 Кодексу здійснює запит додаткових документів. У випадках, передбачених частиною шостою статті 54 Кодексу та частиною першою статті 55 Кодексу, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, приймає рішення про коригування митної вартості товарів. Тобто при відповідному спрацюванні автоматизованої системи аналізу та управління ризиками митний орган повинен насамперед здійснити перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, і лише після цього у разі виявлення підстав може витребувати у декларанта додаткові документи, що повністю співпадає з правовим висновком, висловленим Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, у справі № 809/453/17 від 03.04.2018.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку про надання позивачем митниці належного та достатнього пакету документів на підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару, визначеної за основним методом, а відповідачем не підтверджено належними доводами наявність у поданих декларантом документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар, правильність визначення митної вартості позивачем за основним методом відповідачем не спростована, наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.

В свою чергу, відповідачем не надано обґрунтованих пояснень відносно безпосереднього впливу вказаних ним зауважень на числові значення митної вартості товару та її розрахунок.

По суті вказані митним органом зауваження носять формальний характер, що у їх сукупності та окремо кожне не вказує про наявність підстав для коригування заявленої декларантом вартості товару.

Суд також вважає за необхідне зазначити, що вказувати про можливі порушення позивачем та/або припущення з боку суб`єкта владних повноважень, є неприпустимим. Суд не може включати такі докази до предмету дослідження, оскільки вони не є належними доказами в розумінні положень КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (ч.2 ст.57 Митного кодексу України).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (ч.3 ст.57 Митного кодексу України).

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч.6 ст.57 Митного кодексу України).

Відповідно до п.4 ст.57 Митного кодексу України у разі, якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у п.2 ч.1 ст.57 Митного кодексу України.

При цьому, застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями ст. 59 та 60 Митного кодексу України. Під час консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Згідно ч.8 ст.57 Митного кодексу України у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Частиною 1 ст.58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); не впливають значною мірою на вартість товару; щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Відповідно до ч.2 ст.58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Аналіз положень ч.3 ст.53, ч.1, 2 та 5 ст.54, ст.58 Митного кодексу України дає підстави для висновку про те, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст.58 Митного кодексу України.

Митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, що пов`язують з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість, та витребувати від декларанта додаткові документи лише якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

Отже, з огляду на законодавчо встановлену компетенцію митниці при перевірці митної вартості імпортованих товарів, зазначені розбіжності мають стосуватися лише числового значення заявленої митної вартості чи розрахунку митної вартості здійсненої декларантом.

Як вбачається з оскаржуваних Рішень підставою для їх прийняття є результат опрацювання всіх поданих декларантом документів, в ході якого встановлено, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Відповідно до ч.3, 4 ст.53 Митного кодексу України, право органу доходів і зборів на висунення письмової вимоги про надання додаткових документів виникає лише у разі, коли у документах, поданих для митного оформлення згідно ч.2 ст.53 Митного кодексу України, наявні розбіжності, ознаки підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, наявні обґрунтовані підстави вважати, про наявність взаємозв`язку між продавцем і покупцем, який впливає на заявлену декларантом митну вартість.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст.53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Отже, сам факт подання декларантом не всіх додаткових документів без належного обґрунтування митницею, що вони можуть усунути сумніви спірних відомостей, не є підставою для відмови в митному оформленні товару.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає органу доходів і зборів право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

З урахуванням викладеного, з наданих документів вбачається, що підприємство для митного оформлення і підтвердження митної вартості надало усі документи для застосування основного методу визначення митної вартості. Надані документи підтверджують числові значення складових митної вартості, відомості в них не мають протиріч та розбіжностей дозволяють провести обчислення митної вартості.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що обставини, покладені в обґрунтування підстав прийняття оскаржуваних Рішень носять формальний характер та не мають під собою ніякого правового підґрунтя з огляду на те, що не мають жодного відношення саме до числового визначення заявленої позивачем митної вартості.

Відповідно до наявних даних, визначена митним органом митна вартість товару, ґрунтується на раніше визнаній органом вартості за попередніми оформленнями за подібними товарами.

Таким чином, встановлені під час розгляду справи обставини спростовують висновки митного органу щодо сумнівів у визначеній митній вартості товару, оскільки у наданих позивачем документах відсутні розбіжності, що стосуються числового значення митної вартості товару або методу її визначення, документи містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, у зв`язку з чим, вбачається безпідставність відмови митним органом позивачу у визнанні задекларованої ним митної вартості товару за основним методом.

У справі «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89) ЄСПЛ наголосив на тому, що згідно статті 6 Конвенції рішення судів достатнім чином містять мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя (рішення у справі «Hirvisaari v. Finland», заява № 49684/99; від 27 вересня 2001 р., пункт 30). Разом з тим, у рішенні звертається увага, що статтю 6 параграф 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення, може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи (рішення у справі «Ruiz Torija v. Spain», заява серія A № 303-A; від 9 грудня 1994 р.; пункт 29).

У іншому рішенні, зокрема, у справі «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58) зазначено, що національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін. Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає у тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією (рішення у справі «Hirvisaari v. Finland», заява № 49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року). На важливість дотримання судами вимоги щодо мотивованості (обґрунтованості) рішень йдеться також у ряді інших рішень ЄСПЛ (наприклад, «Богатова проти України», «Нечипорук і Йонкало проти України» та ін.).

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на зміст наведеної норми на контролюючий орган покладається обов`язок надати достатні докази на обґрунтування правомірності свого рішення.

Згідно з частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З огляду на встановлені обставини, суд дійшов до висновку, що відповідач діяв не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню.

Позивачем сплачено при поданні позовної заяви судовий збір у 10 510,00 грн.

Розподіл судових витрат слід здійснити у відповідності до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 9, 73-78, 90, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислова компанія «ДТЗ» (4900, м. Дніпро, вул. Н. Алексеєнко буд. 100, ) до Дніпровської митниці Держмитслужби (; вул. Княгині Ольги, буд. 22, м. Дніпро, 49038) про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 13.04.2020 за № UA110000/2020/000170/2, прийняте Дніпровською митницею Державної митної служби України.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 28.05.2020 № UA110000/2020/000221/2, прийняте Дніпровською митницею Державної митної служби України.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 28.05.2020 № UA110000/2020/000222/2, прийняте Дніпровською митницею Державної митної служби України.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 22.06.2020 № UA110150/2020/000265/2, прийняте Дніпровською митницею Державної митної служби України.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 05.08.2020 № UA110000/2020/000052/1, прийняте Дніпровською митницею Державної митної служби України.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби (; вул. Княгині Ольги, буд. 22, м. Дніпро, 49038) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислова компанія «ДТЗ» (4900, м. Дніпро, вул. Н. Алексеєнко буд. 100, ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 10 510,00 грн. (десять тисяч п`ятсот десять гривень 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.В. Тулянцева