Справа № 340/4561/20
Суддя: Божко Л.А.
Дата ухвалення: 2021-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

25 березня 2021 року м. Дніпросправа № 340/4561/20

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Божко Л.А. (доповідач),

суддів: Лукманової О.М., Дурасової Ю.В.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2020 року в адміністративній справі №340/4561/20 (м. Кропивницький, суддя 1 інстанції Сагун А.В. )за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області про визнання протиправними та зобов`язання вчинити дії, визнання протиправною та скасування вимоги,-

В С Т А Н О В И В :

30 жовтня 2019 року ОСОБА_1 звернулась до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, в якому просила:

- визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Кіровоградській області щодо нарахування в інтегрованій картці платника фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) 09.02.2018, 19.04.2018, 19.07.2018, 21.01.2019, 19.04.2019, 19.07.2019, 20.01.2020, 21.04.2020, 20.07.2020, 19.10.2020 боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування на загальну суму 27 783,80 грн.;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Кіровоградській області виключити з інформаційної системи органів ДПС та інтегрованої картки платника фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) відомості про наявність боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі 27 783,80 грн.;

- визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДПС у Кіровоградській області про сплату боргу (недоїмки) від 20.11.2019 року № Ф-1817-52У на суму 18 795,26 грн.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2020 року в адміністративній справі №340/4561/20 позовні вимоги задоволені частково.

Визнана протиправною та скасована вимога Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області про сплату боргу (недоїмки) від 20.11.2019 № Ф-1817-52У, якою ОСОБА_1 нараховано суму боргу (недоїмки) на суму 18 795,26 грн.

В задоволенні решти позовних вимог - відмовлено.

Рішення суду обґрунтовано тим, що необхідною умовою для сплати недоїмки (боргу) є саме винесена та направлена (вручена) платнику вимога про її сплату.

Тобто суму недоїмки (боргу) платник єдиного внеску повинен сплатити після надсилання (вручення) йому вимоги про сплату єдиного внеску на конкретну суму недоїмки (боргу) або оскаржити вимогу відповідно до абз. 5 ч.4 ст.25 Закону № 2464-VІ.

Так, якщо платник єдиного внеску не згоден із сумою нарахованого внеску, яка зазначена у вимозі про сплату єдиного внеску, то він оскаржує саме вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Порядку здійснити корегування в інтегрованій картці фізичної особи підприємця шляхом проведення облікових операцій в інформаційній системі, які призведуть до зменшення облікових показників на суму недоїмки (боргу) не передбачено.

Само по собі нарахування відповідачем та внесення до інтегрованої картки відповідача суми недоїмки по сплаті єдиного соціального внеску, без винесення вимоги, не порушує прав та інтересів позивача та не зобов`язує його до сплати недоїмки (боргу) зазначеного у вказаній картці.

Особа, яка зареєстрована як фізична особа-підприємець, проте господарську діяльність не веде та доходи не отримує, зобов`язана сплачувати єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування не нижче розміру мінімального страхового внеску незалежно від фактичного отримання доходу лише за умови, що така особа не є найманим працівником. В іншому випадку (якщо особа є найманим працівником), така особа є застрахованою і платником єдиного внеску за неї є її роботодавець, а мета збору єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування досягається за рахунок його сплати роботодавцем. Позивач з грудня 2017 року була працевлаштована в Управлінні соціального захисту населення Подільської районної у місті Кропивницькому Ради, ТОВ «ТБК Горизонт», ПП «Газінтех», ТОВ «Агро-Інкам-Трейд».

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції позивач оскаржила його в апеляційному порядку, посилаючись на порушення судом норм матеріального права. В апеляційній скарзі позивач зазначає, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату податкового боргу, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом. Посилається на практику Верховного суду. Просить апеляційну скаргу задовольнити, оскаржуване рішення в частині відмови в задоволенні позовних вимог скасувати, та винести нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Відзив на апеляційну скаргу на адресу суду не надходив.

Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, перевіривши дотримання судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 06.10.2020 КБ «ПриватБанк» через додаток Приват24 та на адресу електронної пошти повідомив позивачку, що зупинив видаткові операції по її банківському рахунку на підставі того, що на рахунок накладено арешт (а.с. 16-17).

Виходячи з відомостей Електронного кабінету платника податків «Стан розрахунків з бюджетом» загальна сума боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування становить 27 783,80 грн. за період 09.02.2018, 19.04.2018, 19.07.2018, 21.01.2019, 19.04.2019, 19.07.2019, 20.01.2020, 21.04.2020, 20.07.2020, 19.10.2020 згідно інтегрованої картки платника податків, позивача по справі, відповідачем 20.11.2019 сформована вимога про сплату боргу (недоїмки) № Ф-1817-52 щодо сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, яка 05.05.2020 набула статусу узгодженої в сумі 18795,26 грн. (а.с.21).

Вимогою № Ф-1817-52 від 20.11.2019 передбачено:

- єдиний внесок у розмірі 704,00 грн. за 2017 рік; мінімальна сума єдиного внеску на місяць для фізичних осіб - підприємців у 2017 році становила 704,00 грн. (3200,00 х 22 відсотки);

- щоквартально єдиний внесок для фізичних осіб - підприємців в розмірі 2457,18 грн., загальна сума за 2018 рік становить 9828,72 грн.; мінімальна сума єдиного внеску на місяць для фізичних осіб - підприємців у 2018 році становила 819,06 грн. (3723,00 х 22 відсотки);

- щоквартально єдиний внесок в розмірі 2754,18 грн., загальна сума за 2019 рік становить 11016,72грн.; мінімальна сума єдиного внеску на місяць для фізичних осіб - підприємців у 2019 році становить 918,06 грн. (4173,00 х 22 відсотки)

- єдиний внесок за І-ІІ квартали 2020 року 3117,18 грн. мінімальна сума єдиного внеску на місяць для фізичних осіб - підприємців з січня 2020 року становить 1039,06 грн. (4723,00 х 22 відсотки), з 01.09.2020 мінімальна сума єдиного внеску на місяць для фізичних осіб становить 1100,00 грн. (5000х22 відсотки) (а.с.38,41).

Таким чином, загальна сума узгодженої заборгованості за вказаний період становила 18 795,26 грн.

Не погодившись із зазначеною сумою заборгованості, згідно інтегрованої картки платника податків у розмірі 27 783,80 грн., а також оскаржуваною вимогою представник позивача звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до даних Пенсійного фонду України, Форми ОК-7 та Форми ОК-5, позивач у період з 2017 року по 2020 рік була працевлаштована в Управлінні соціального захисту населення Подільської районної у місті Кропивницькому Ради, ТОВ «ТБК Горизонт», ПП «Газінтех», ТОВ «Агро-Інкам-Трейд» (а.с.26-28).

Позивач, вважаючи дії відповідача протиправними, звернувся до суду за захистом своїх порушених прав.

Правомірність прийняття відповідачем вимоги про сплату боргу (недоїмки) та нарахування в інтегрованій картці платника боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є предметом спору в цій справі.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла такого висновку.

Відповідно до вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно п.2 ч.1 ст.1 Закону України від 08.07.2010 «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 №422, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20.05.2016 за № 751/28881 затверджено Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, який визначає організацію діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Згідно п.2 вказаного порядку інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДПС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами, а оперативний облік - процес відображення, систематизації та узагальнення первинних показників через їх перетворення в облікові показники в ІКП.

Разом з цим, перекручення (викривлення) показників - неповне та/або несвоєчасне відображення у відповідних регістрах інформаційної системи, допущене як у результаті умисних дій працівників органів ДПС, так і внаслідок виникнення арифметичних та технічних помилок.

Пунктом 3 Порядку №422 встановлено, що оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС.

Відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи (п. 4 Порядку № 422).

При цьому, п.5 Порядку №422 встановлено наступне. Контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень.

Дії працівників органів ДФС при відображенні в інформаційній системі органів ДФС первинних показників фіксуються із зазначенням ідентифікатора користувача, дати та часу дії.

При виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДПС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.

У разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи.

У разі встановлення, що перекручення (викривлення) показників допущене у результаті умисних дій працівників органів ДФС, такі працівники притягуються до відповідальності у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до п.1 розділу 2 Порядку №422 з метою забезпечення контролю за коректністю відображення інформації в інформаційній системі органів ДФС при відкритті/закритті ІКП підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень, проводиться щоденний контроль шляхом формування реєстрів перевірки записів за напрямами: відповідність форм відкритих ІКП затвердженому переліку форм ІКП; відповідність відкритої ІКП за видами бюджетів та платежів як для юридичних, так і для фізичних осіб відповідно до затвердженого переліку форм ІКП; наявність нарахованих сум, сум податкового боргу, заборгованості з єдиного внеску та переплати за платежами, за якими не передбачено подання платником податкової звітності до органу ДФС (крім платежів, які контролюються органами ДФС в частині актів перевірок); наявність відкритої ІКП за платником, який знятий з обліку в органі ДФС; наявність у платника, якого виключено з реєстру платників певного податку, відкритої ІКП без ознаки платник відсутній в реєстрі; наявність нарахованих сум, сум податкового боргу, заборгованості з єдиного внеску в ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування»; одночасна наявність показника переплати та невиділеного (незафіксованого) податкового боргу з грошового зобов`язання (заборгованості (без пені)) в ІКП; від`ємне значення переплати та/або боргу (заборгованості) в ІКП.

Розбіжності, в контексті приписів п.2 розділу 2 Порядку № 422 не пізніше наступного робочого дня з дня їх виявлення відпрацьовуються підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень, шляхом усунення помилок: у разі виявлення невідповідностей між відкритими в інформаційній системі органів ДФС ІКП та затвердженим Переліком форм ІКП здійснюється перекодування ІКП на відповідну форму обліку ІКП; у разі сплати новоствореним платником, який не включений до реєстру платників певного податку, кошти розносяться до ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування». Відпрацювання ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування» здійснюється згідно з пунктом 3 глави 2 розділу ІІІ цього Порядку.

Системний аналіз вищевикладеного дає суду підстави дійти висновку, що у випадку неповного та/або несвоєчасного відображення у відповідних регістрах інформаційної системи, допущених як у результаті умисних дій працівників органів ДПС, так і внаслідок виникнення арифметичних та технічних помилок, у разі їх виявлення структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДПС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату податкового боргу, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Колегія суддів погоджується з посиланням позивача на практику Верховного суду. Подібна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 19 лютого 2019 року по справі №825/999/17, від 26 лютого 2019 року по справі №805/4374/15-а, від 25 березня 2020 по справ №826/9288/18.

З огляду на скасування в судовому порядку вимоги про сплату боргу (недоїмки) до якої включені суми єдиного внеску, податковий орган повинен привести дані інтегрованої картки платника у відповідність до фактичного стану розрахунків із бюджетом.

Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку щодо необхідності задоволення апеляційної скарги, скасування рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволені позовних вимог та прийняття нової постанови про задоволення адміністративного позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

За даних обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції під час розгляду даної справи не повно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, застосував до правовідносин, які виникли між сторонами у справі, норми права які регулюють саме ці правовідносини, однак зроблені судом першої інстанції висновки не відповідають фактичним обставинам справи, тому апеляційна скарга позивача підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції скасуванню в частині відмови в задоволенні позовних вимог, з прийняттям нової постанови про задоволення позову в цій частині.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з ч. 3 ст. 139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи, що позивачем у справі понесені судові витрати у вигляді сплати судового збору за подання адміністративного позову у розмірі 2523.00 грн. та за подання апеляційної скарги у розмірі 3784,50 грн., враховуючи що апеляційні вимоги стосуються лише частини позовних вимог, то стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на його користь підлягає частина витрат на судовий збір пропорційно задоволеним вимогам у сумі 5466,70 грн.(2523.00 грн. +3784,50грн - 840,80 грн.) (подання адміністративного позову та апеляційної скарги).

За таких обставин колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити, а рішення суду першої інстанції скасувати в частині відмови в задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 243, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2020 року в адміністративній справі №340/4561/20 скасувати в частині відмови в задоволенні позовних вимог.

Позовні вимоги ОСОБА_1 і цій частині задовольнити.

Визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Кіровоградській області щодо нарахування в інтегрованій картці платника фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) 09.02.2018, 19.04.2018, 19.07.2018, 21.01.2019, 19.04.2019, 19.07.2019, 20.01.2020, 21.04.2020, 20.07.2020, 19.10.2020 боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування на загальну суму 27 783,80 грн.;

Зобов`язати Головне управління ДПС у Кіровоградській області виключити з інформаційної системи органів ДПС та інтегрованої картки платника фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) відомості про наявність боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі 27 783,80 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір за подання адміністративного позову та за подання апеляційної скарги у розмірі 5466,70 грн.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя Л.А. Божко

суддя О.М. Лукманова

суддя Ю. В. Дурасова