Справа № 640/10104/20
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2021-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ключковича В.Ю.,

суддів Беспалова О.О,

Грибан І.О.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київського національного університету будівництва і архітектури на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 січня 2021 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області до Київського національного університету будівництва і архітектури (КНУБА) про застосування заходів реагування,

В С Т А Н О В И В :

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Київського національного університету будівництва і архітектури (КНУБА), в якій просило застосувати захід реагування у сфері державного нагляду (контролю), у вигляді часткового зупинення роботи об`єкта - Миколаївський будівельний коледж, а саме повного зупинення роботи будівель навчальних корпусів №1 (маркування згідно технічного паспорта БТІ: А-3) та №2 (маркування згідно технічного паспорта БТІ: Л-3) Миколаївського будівельного коледжу Київського національного університету будівництва та архітектури, що розташовано за адресою: Миколаївська область, м. Миколаїв, вул. 1-ша Слобідська, 2, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 січня 2021 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Київський національний університет будівництва і архітектури подав апеляційну скаргу, з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповного з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, в якій просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 25 січня 2021 року та постановити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову повністю.

В апеляційній скарзі відповідач зазначає, що суд першої інстанції порушив норми процесуального права та виніс рішення щодо прав та обов`язків Миколаївського будівельного коледжу Київського національного університету будівництва та архітектури, хоча не застосував вимоги ст. 28 Кодексу адміністративного судочинства України та не залучив вказану особу в якості співвідповідача або другого відповідача.

Крім того, апелянт вказує, що ГУ ДСНС у Миколаївській області не врахував чи можливе застосування інших заходів реагування, окрім, повного зупинення експлуатації вказаних будівель, розташованих за адресою: Миколаївська область, м. Миколаїв, вул. 1-ша Слобідська, 2, а якщо неможливо - то чому.

Також відповідач, зазначає, що МБК КНУБА продовжує усунення вказаних недоліків ГУ МНС України в Миколаївській області, які на даний час є доказом, який не досліджувався судом першої інстанції під час розгляду справи, оскільки на той час виявлені порушення перебували на стадії усунення. Таким чином, вказані докази не були надані суду першої інстанції з об`єктивних причин та за таких обставин можуть бути прийнятті та дослідженні судом апеляційної інстанції.

26.04.2021 до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач просить залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Позивач повідомляє, що посадовими особами Центрального районного відділу м. Миколаєва ГУ ДСНС України у Миколаївській області у період з 05.04.2021 по 16.04.2021 у присутності директора МБК КНУБА ОСОБА_1 , здійснено планову перевірку МБК КНУБА, за результатами якої складено Акт від 16.04.2021 №260 (далі - Акт №260).

Як слідує із Акту №260 відповідачем залишається не усунено 5 порушень із 22, що викладено в позовній заяві Головного управління:

- дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (порушено п. 2.5 розділу III ППБУ відповідно до якого дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності);

- під час експлуатації об`єктів допускається зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, зокрема приміщення корпусів №1, 2 не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» з підписанням актів (Акт прийняття монтажних робіт, акт введення в експлуатацію та перевірки, Акт прийняття) (порушено пункт 1.2 розділу V ППБУ відповідно до якого будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»; та пункт 22 розділу II ППБУ, відповідно до якого під час експлуатації об`єктів забороняється знижувати рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта);

- під час експлуатації об`єктів допускається зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, зокрема наявні приміщення корпусів №1, 2 не обладнано системою оповіщення людей про пожежу типу СО-2, відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (порушено п. 1.2 розділу V ППБУ відповідно до якого будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»);

- працівників не забезпечено засобами індивідуального захисту органів дихання (порушено пункт 2 абзац 4 розділу III ПТБ, відповідно до якого суб`єкти господарювання у випадках, визначених Кодексом, забезпечують техногенну безпеку шляхом забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту);

- захисна споруда цивільного захисту не обладнана системами пожежної автоматики і сигналізацією, (порушено пункт 2 абзац 4 розділу III ПТБ, відповідно до якого суб`єкти господарювання у випадках, визначених Кодексом, забезпечують техногенну безпеку шляхом забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту; порушено пункт 5 розділу II Наказу МВС № 579 від 09.07.2018, відповідно до якого забезпечення фонду захисних споруд первинними засобами пожежогасіння, обладнання їх системами внутрішнього протипожежного водопостачання, пожежної автоматики і сигналізації здійснюється відповідно до вимог Правил пожежної безпеки в Україні).

Акт №260, який 16.04.2021 вручено під особистий підпис директору МБК КНУБА Бондаренку Г.Г.

27.04.2021 відповідач надіслав до Шостого апеляційного адміністративного суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з незадовільною епідеміологічною ситуацією. Вказане клопотання протокольною ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду визнано необгрунтованим та у його задоволенні відмовлено.

28.04.2021 позивач надіслав до Шостого апеляційного адміністративного суду клопотання про розгляд справи без участі його представників.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Судом апеляційної інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що на підставі наказу ГУ ДСНС України у Миколаївській області від 12.12.2019 №612 «Про проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) відповідних категорій об`єктів», посвідчення про проведення заходу державного нагляду (контролю) від 14.02.2020 року №66, у період з 14.02.2020 по 17.02.2020 проведено позапланову перевірку Миколаївського будівельного коледжу Київського національного університету будівництва та архітектури з питань додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

За результатами перевірки ГУ ДСНС України у Миколаївській області складено акт від 17.02.2020 №64 (далі - Акт №64), згідно з яким контролюючим органом встановлено 45 пунктів порушень Кодексу цивільного захисту України, Порядку подання і реєстрації декларації відповідності матеріально - технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 05.06.2013 №440, Правил пожежної безпеки, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417 (далі по тексту - Правила пожежної безпеки), ДБН В.2.5-56:2014, ДСТУ-Н CEN/TS 54-14:2009, Правил техногенної безпеки, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.11.2018 №879 (далі по тексту - Правила техногенної безпеки), Методики ідентифікації потенційно небезпечних об`єктів, затвердженої наказом МНС України від 23.02.2006 №98, Положення про єдину державну систему цивільного захисту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.01.2014 №11, Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.07.2018 №579 (далі - Наказ №579).

У зв`язку з існуванням безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до адміністративного суду з позовом про застосування до відповідача заходів реагування, шляхом повного зупинення експлуатації приміщень, будівель, та споруд.

В подальшому, на підставі наказу ГУ ДСНС України у Миколаївській області від 01.06.2020 №201 та посвідчення про проведення заходу державного нагляду (контролю) від 10.06.2020 №107, у період з 10.06.2020 по 11.06.2020 проведено позапланову перевірку Миколаївського будівельного коледжу Київського національного університету будівництва та архітектури з питань додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

За результатами перевірки ГУ ДСНС України у Миколаївській області складений акт від 11.06.2020 №111 (далі - Акт №111), згідно з яким контролюючим органом встановлено 25 пунктів порушень.

Також, у період з 07.12.2020 по 08.12.2020 ГУ ДСНС України у Миколаївській області проведена позапланова перевірка Миколаївського будівельного коледжу Київського національного університету будівництва та архітектури за результатами якої складено акт від 08.12.2020 №185 (далі - Акт №185), згідно з яким контролюючим органом виявлено 5 порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, а саме:

1) п. 3 ст. 55 КЦЗ України, п. 2.5 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки - дерев`яні конструкції будівлі не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

2) п. 3 ст. 55 КЦЗ України, п. 22 розділу ІІ, пп. 1.2 п. 1 розділу V Правил пожежної безпеки, п. 7 табл. А.1, пунктів 4.2, 8.4 ДБН В.2.5-56:2014, ДСТУ-Н CEN/TS 54-14:2009 - під час експлуатації об`єктів допускається зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, зокрема приміщення будівель коледжу, не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» з підписанням актів (акт прийняття монтажних робіт, акт введення в експлуатацію та перевірки, акт прийняття);

3) ст. 20, 55 КЦЗ України об`єкту не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014, зокрема системою оповіщення людей про пожежу типу СО-2;

4) п. 2 ч. 1 ст. 20 КЦЗ України, абз. 3 п. 2 розділу ІІІ Правил техногенної безпеки - працівників не забезпечено засобами колективного та індивідуального захисту органів дихання з розрахунку 1 протигаз на особу і додатково 2% загальної кількості працівників;

5) ст. 20 КЦЗ України, п. 5 розділу ІІ Наказу №579 - захисна споруда цивільного захисту не обладнана системами пожежної автоматики і сигналізацією.

Таким чином, суб`єктом господарювання, а саме Миколаївським будівельним коледжем Київського національного університету будівництва та архітектури усунуто 40 із 45 виявлених в ході державного нагляду (контролю) порушень вимог законодавства, що підтверджується відповідним Актом №185.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, враховуючи, що відповідачем не надано доказів повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, вказаних в актах перевірки від 17.02.2020 №64, від 11.06.2020 №94, від 08.12.2020 №185, дійшов до висновку про наявність підстав для застосування заходів реагування шляхом повного зупинення роботи будівель навчальних корпусів №1 (маркування згідно технічного паспорта БТІ: А-3) та №2 (маркування згідно технічного паспорта БТІ: Л-3) Миколаївського будівельного коледжу Київського національного університету будівництва та архітектури, що розташовано за адресою: Миколаївська область, м. Миколаїв, вул. 1-ша Слобідська, 2, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів приходить до наступного.

За змістом статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V).

Так, згідно зі ст. 1, ч. 5 ст. 4, ч. 1 ст. 5, ч. 1 ст. 6, ч. 7 ст 7 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Абзацом 3 ч. 1 ст. 6 Закону №877-V встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов`язкової звітності, поданих суб`єктом господарювання; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до ст. 1 КЦЗ України він регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Статтею 64 КЦЗ України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно зі ст. 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

У силу п. 12 ч. 1 ст. 67 КЦЗ України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч. 2 ст. 68 КЦЗ України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до пунктів 1 та 2 ч. 1 ст. 70 КЦЗ України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Частиною 2 ст. 70 КЦЗ України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

З аналізу викладених положень убачається, що орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

У той же час, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Колегія суддів звертає увагу, що законодавство не містить визначення поняття «порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей», а відтак, воно є оціночним.

У контексті спірних правовідносин загрозу життю та здоров`ю людей створюють такі порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, які можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають небезпечні чинники (п. 32 ч. 1 ст. 2 КЦЗ України).

Саме такі порушення вимагають вжиття заходів реагування адміністративним судом у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.

Як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів, застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи будівель навчальних корпусів №1 (маркування згідно технічного паспорта БТІ: А-3) та №2 (маркування згідно технічного паспорта БТІ: Л-3) Миколаївського будівельного коледжу Київського національного університету будівництва та архітектури, що розташовано за адресою: Миколаївська область, м. Миколаїв, вул. 1-ша Слобідська, 2, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей є заходом, направленим на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Колегія суддів при цьому враховує, що відповідачем частково були усунуті порушення, що відображені у в актах перевірки від 17.02.2020 №64 , від 11.06.2020 №94, від 08.12.2020 №185.

Відповідачем не заперечується, що ним не усунуто ще 5 порушень, виявлених при перевірці, а саме:

- дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (відповідач зазначає, що ним придбано 520 кг суміші ДСА -2 для обробки дерев`яних конструкцій та підписано договір підряду з ТОВ «НІКПОЖТЕХСЕРВІС» №09-02/2021 від 16.02.2021 про виконання робіт з обробки дерев`яних конструкцій приміщень першого корпусу, роботи будуть розпочаті з настанням сприятливих погодних умов);

- під час експлуатації об`єктів допускається зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, зокрема приміщення корпусів № 1 та 2 не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією відповідно до вимог ДВІ 1 В.2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту» з підписанням актів (Акт-., прийняття монтажних робіт, акт введення в експлуатацію та перевірки, Акт прийняття)» (відповідач зазначає, що звернувся до Міністерства освіти і науки України щодо додаткового фінансування на усунення зауважень з питань порушень пожежної безпеки в МБК КНУБА);

- під час експлуатації об`єктів допускається зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, зокрема наявні приміщення корпусів №1 та 2 не обладнано системою оповіщення людей про пожежу типу СО-2, відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (відповідач зазначає, що звернувся до Міністерства освіти і науки України щодо додаткового фінансування на усунення зауважень з питань порушень пожежної безпеки в МБК КНУБА);

- працівників не забезпечено засобами індивідуального захисту органів дихання (відповідач зазначає, що придбано 171 півмаску фільтрувальну БУК 3KFFP3NR, закуплено 45 оновлених протигазів ГП-5 2020 року, також було проведено ревізію наявних 180 протигазів та планується їх повторна експертиза на придатність захисних масок на березень 2021 року);

- захисна споруда цивільного захисту не обладнана системами пожежної автоматики і сигналізацією (відповідач вважає, що оскільки приміщення сховища Миколаївського будівельного Коледжу КНУБА не використовується, тож, порушення вимог законодавства не має).

Отже, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем не було усунуто ще 5 порушень та встановлено, що об`єкт перевірки продовжує функціонувати з порушенням правил пожежної безпеки, що створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей.

Вказане підтверджується також позаплановою перевіркою об`єкта, яка була проведена позивачем з 05.04.2021 по 16.04.2021 та Актом №260, який складено за її результатами.

Отже, всі перелічені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, призводять до загрози життю та здоров`ю людей у випадку виникнення пожежі наявні і на час розгляду справи в суді апеляційної інстанції.

Вказані порушення є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища, та, в свою чергу, можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.

Щодо доводів апелянта про те, що виявлені під час перевірки порушення ним усунуто та деякі ще усуваються, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Відповідно до частин 1 та 4 ст. 4 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Разом з тим, як вбачається з характеру порушень, встановлених Актом перевірки 08.12.2020 №185, вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища.

У даному випадку, у спірних правовідносинах суд не наділений повноваженнями органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які в свою чергу є дискреційними, а тому не може надавати оцінку якості виконаних та усунутих порушень Миколаївського будівельного коледжу Київського національного університету будівництва та архітектури.

В силу приписів ст. 6 Закону №877-V, перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю) здійснюється на підставі письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням, що в свою чергу є підставою для здійснення позапланової перевірки.

Однак, матеріали справи не містять висновку позивача про усунення відповідачем зафіксованих в акті перевірки порушень.

Колегія суддів відхиляє доводи відповідача, наведені в апеляційні скарзі, оскільки навіть зважаючи на те, що Миколаївський будівельний коледж Київського національного університету будівництва та архітектури здійснює дії, направлені на виправлення зауважень та приведення стану пожежної й техногенної безпеки у відповідність до спеціальних норм, що, можливо, зменшило ризик, однак це не означає, що вже не існує загрози життю та/або здоров`ю людей, які працюють, перебувають в приміщеннях Миколаївського будівельного коледжу Київського національного університету будівництва та архітектури.

Колегія суддів наголошує, що вказані апелянтом обставини щодо усунення порушень протипожежних норм можуть бути предметом повторної перевірки, здійсненої позивачем за заявою відповідача.

Окрім того, згідно позиції Верховного Суду, викладеної у постановах від 11.12.2019 (справа №826/10795/16) від 30.06.2020 (справа №826/7141/16) «відповідач згідно частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» повинен був звернутися з письмовою заявою до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням та для перевірки усунення порушень вимог законодавства виявлених під час планової перевірки. Проте матеріали справи не містять доказів звернення відповідача з відповідними заявами до позивача, в яких би зазначалось про усунення порушень, вказаних в приписі, і проханням провести позапланову перевірку з метою встановлення факту відсутності таких порушень».

Також колегія суддів вважає вірним використання судом першої інстанції правової позиції Верховного Суду у постанові від 25.02.2020 у справі №826/15768/18.

Як було зазначено вище, матеріали справи не містять висновку позивача, що відповідач станом на 08.12.2020 (дата закінчення останньої перевірки відповідача) та станом на 25.01.2021 (дата розгляду справи), усунув зафіксовані в акті перевірки від 08.12.2020 №185 порушення, а тому доводи апелянта про відсутність порушень не підтверджені належними доказами.

Крім того, станом на дату розгляду справи в Шостому апеляційному адміністративному суді зазначені порушення не усунуті, що підтверджується Актом №260 від 16.04.2021.

Щодо посилання відповідача на те, що самі по собі вказані порушення не призводять до виникнення та розповсюдження пожежі, а відтак не створюють загрози життю і здоров`ю людей, а тому відсутня необхідність застосовувати вказані заходи реагування, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідач не заперечує проти того, що ним не усунуті всі порушення, зазначені в приписі (та зафіксовані в Акті перевірки).

Водночас, існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування.

Вказані висновки кореспондуються із правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові від 26.06.2018 по справі № 823/589/16.

Також, згідно правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 28.02.2019 по справі №810/2400/18, захід реагування не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Так, п 2 розділу І Правил пожежної безпеки України вказує, що правила пожежної безпеки є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Враховуючи те, що відповідач є суб`єктом господарювання, то відповідно до ч. 2 ст. 51 КЦЗ України, забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника, а забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання (ст. 55 КЦЗ України).

Водночас, на підставі п. 1 розділу І Правил пожежної безпеки України правила пожежної безпеки встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються. Тобто, значення має не час введення будівлі в експлуатацію, а той факт, що вона в даний момент експлуатується з порушенням цих правил.

Дана правова позиція узгоджується з постановою Верховного суду від 03.04.2020 у справі №806/77/18.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що встановлені у цій справі порушення, а саме: необладнання приміщень системою оповіщення людей про пожежу є таким порушеннями протипожежних норм, що дійсно можуть створювати загрозу життю та/або здоров`ю людей за об`єктивним критерієм .

Так, недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення. Водночас, забезпечення конституційних прав громадян і здобувачів освіти на захист життя та здоров`я від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.

Беручи до уваги вищенаведене у сукупності, колегія суддів приходить висновку, що Київський національний університет будівництва і архітектури не надав належних доказів щодо підтвердження усунення виявлених порушень або позитивного висновку відповідача за наслідками такої позапланової перевірки.

З урахування вищевикладеного та беручи до уваги реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, спричинену виявленими та не усунутими відповідачем порушеннями пожежної безпеки, а також з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров`ю людей, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про існування підстав для застосування заходу реагування у вигляді повного зупинення роботи будівель навчальних корпусів №1 (маркування згідно технічного паспорта БТІ: А-3) та №2 (маркування згідно технічного паспорта БТІ: Л-3) Миколаївського будівельного коледжу Київського національного університету будівництва та архітектури, що розташовано за адресою: Миколаївська область, м. Миколаїв, вул. 1-ша Слобідська, 2, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту.

Отже, з огляду на викладене, колегія суддів вважає вірними висновки суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову, та зазначає, що доводи апеляційної скарги в цій частині не знайшли своє підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції та не можуть бути підставою для зміни чи скасування рішення суду першої інстанції.

Щодо доводів апелянта про те, що суд першої інстанції порушив норми процесуального права та не залучив Миколаївський будівельний коледж Київського національного університету будівництва та архітектури до даної справи у якості відповідача, проте рішення вливає на його права та обов`язки, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до п. 1.1 Положення про Миколаївський будівельний коледж Київського національного університету будівництва і архітектури, затвердженого 22.04.2016 (далі - Положення) Миколаївський будівельний коледж Київського національного університету будівництва і архітектури, є структурним підрозділом Київського національного університету будівництва і архітектури, який здійснює освітню діяльність, пов`язану з підготовкою фахівців відповідно до діючої ліцензії.

Згідно з п. 1.6 Положення Коледж має окремі права фінансово-господарської самостійності, з правом вести самостійний баланс та подавати звітності; одержувати бюджетне фінансування; закріплене за ним поточним бюджетним рахунком в Управлінні Державної казначейської служби України в місті Миколаєві зі збереженням коду мережі фінансування.

Також, відповідно до пунктів 3.2, 3.6 Положення Коледж має право здійснювати фінансово-господарську діяльність у відповідності до законодавства, а також проводити тендерні процедури на укладення договорів; провадити фінансово-господарську діяльність в межах повноважень, визначених цим Положенням; дотримуватись договірних зобов`язань з іншими суб`єктами освітньої, виробничої, наукової, господарської діяльності та фізичними особами, в тому числі за міжнародними угодами.

Згідно з пунктом 4.2 Положення Міністерство освіти і науки України здійснює контроль за фінансово-господарською діяльністю Коледжу, здійснює фінансування Коледжу відповідно до встановлених нормативів та напрямів діяльності.

Відповідно до пункту 4.3 Положення Київський національний університет будівництва та архітектури надає Коледжу окремі права юридичної особи, визначає певну автономію та самостійність у вирішенні перспективних і поточних питань діяльності Коледжу та повноваження його директора; видає довіреності на представництво інтересів КНУБА.

Пунктом 5.4 Положення визначено повноваження директора Коледжу, а саме: вирішувати питання фінансово-господарської діяльності Коледжу, від імені Київського національного університету будівництва і архітектури на підставі Положення та довіреності, укладати договори з юридичними та фізичними особами, давати доручення, відкривати рахунки в органах Державного казначейства, банківські рахунки відповідно до вимог законодавства; є розпорядником майна і коштів в межах повноважень, визначених Положенням, контрактом та довіреністю КНУБА .

В матеріалах справи наявна довіреність від 26.10.2018 № 14-1.9/1499 видана КНУБА , згідно якої уповноважено директора відокремленого структурного підрозділу Миколаївський будівельний коледж Бондаренка Г.Г. вирішувати питання управління (керівництва) діяльністю відокремленого структурного підрозділу КНУБА (в т.ч. адміністративною, господарською, організаційною, навчальною, виховною, методичною), передбачену статутом КНУБА та Положенням про Миколаївський будівельний коледж Київського національного університету будівництва і архітектури; укладати договори про навчання і підготовку фахівців з юридичними та фізичними особами; представляти інтереси відокремленого структурного підрозділу в судах і господарських судах всіх рівнів з правом підпису позивача і відповідача, для чого Бондаренку Г.Г. надається право представляти довірителя перед будь-якими фізичними та юридичними особами з питань, пов`язаних з виконанням цієї довіреності, одержувати всі необхідні документи, інформацію, здійснювати всі юридичні дії, пов`язані з виконанням цієї довіреності.

Відповідно до ч. 4 ст. 28 Господарського процесуального кодексу України, повноваження сторони або третьої особи від імені юридичної особи може здійснювати її відособлений підрозділ, якщо таке право йому надано установчими або іншими документами.

Таким чином, Миколаївський будівельний коледж наділений правом здійснювати повноваження сторони від імені юридичної особи - Київського національного університету будівництва і архітектури.

З наведеного вбачається, що як Київський національний університет будівництва і архітектури так і Миколаївський будівельний коледж Київського національного університету будівництва і архітектури може бути стороною у справі, отже колегія суддів не вбачає порушень норм процесуального права в тому, що відповідачем у даній справі є лише Київський національний університет будівництва і архітектури, а його структурний підрозділ не залучений до справи.

Крім того, в матеріалах справи відсутні клопотання Миколаївського будівельного коледжу Київського національного університету будівництва і архітектури про залучення його в якості відповідача або співвідповідача та відмова суду першої інстанції в задоволенні такого клопотання.

Відтак, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції винесене з дотриманням норм процесуального та матеріального права, судом першої інстанції встановлено всі обставини, що мають значення для справи, а доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Київського національного університету будівництва і архітектури залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 січня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст складено 28 квітня 2021 року.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді О.О. Беспалов

І.О. Грибан