Справа № 160/1041/21
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2021-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 квітня 2021 року Справа № 160/1041/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Олійника В. М.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Аделія" до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення,-
22 січня 2021 року товариство з обмеженою відповідальністю "Фірма "Аделія" звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Дніпровської митниці Держмитслужби, в якій просить:
В обґрунтування позову позивач зазначив, що на умовах та в рамках зовнішньо - економічного контракту між товариством з обмеженою відповідальністю «Фірма «Аделія» та компанією Chuzhou donlim electrical appliaces CO.,LTD Китай № CHZD/AL-2020 від 02.05.2020 року було організовано поставки товарів з Китаю до України, а саме електрочайники побутові.
03.12.2020 року представником декларанта було подано митну декларацію № UA110140/2020/011341 (номер встановлений після коригування - № UA110140/2020/011361). Відповідно до поданої декларації митна вартість була встановлена згідно до Комерційного Інвойсу № CZT450-L2201233 від 28.09.2020 року. Митна вартість товарів була визначена із застосуванням основного методу.
Так, у митній декларації № UA110140/2020/011341 поданій декларантом, було зазначено загальну суму товарів за рахунком, відповідно до інвойсу (графа 22), що складала 4701,20 USD. Також було визначено розмір ПДВ та ввізного мита, сума розрахована декларантом склала - 42 779,71 грн.
Позивач не погоджується із вищезазначеними рішеннями митного органу, вважає, що всі документи, передбачені законодавством, що підтверджують митну вартість товару, були подані позивачем до митного органу. Посилання митного органу на розбіжності та неможливість застосування основного методу не відповідають дійсності та вказують на свідоме небажання митного органу виконувати свої функції належним чином.
Ухвалою суду від 08 лютого 2021 року відкрито спрощене провадження у справі без виклику учасників справи.
23 лютого 2021 року на адресу суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог, враховуючи наступне.
Так, представник відповідача зазначив, що 03.12.2020 року позивач звернувся до Дніпровської митниці Держмитслужби з метою здійснення митного оформлення товару: «електрочайники побутові в асортименті. Країна виробництва CN».
Зазначений товар надійшов на адресу позивача на підставі зовнішньоекономічного контракту від 02.05.2020 № CHZD/AL-2020, укладеного позивачем із компанією «Chuzhou donlim electrical appliaces CO.,LTD» (CN)» - продавець та заявлений до митного оформлення шляхом електронного декларування. Подана ЕМД зареєстрована за № UA110140/2020/011341 (далі - ЕМД).
За результатами формато - логічного контролю автоматизованою системою аналізу ризиків за ЕМД від 03.12.2020 № UA110140/2020/011341 було згенеровано обов`язкові форми контролю:
105- 2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів,
106- 2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів.
У зв`язку з тим, що у наданих декларантом документах містилися розбіжності, що викликали сумніви у достовірності відомостей щодо заявленої митної вартості товарів, відповідачем було направлено декларанту повідомлення про необхідність надати певні документи протягом 10-денного строку, а також надати за власним бажанням додаткові наявні у нього документи на підтвердження заявленої митної вартості товарів.
У відповідь на повідомлення митниці ТОВ "Фірма "Аделія" листом від 03.12.2020 повідомила митницю про відсутність додаткових документів у підтвердження заявленої митної вартості товару.
У зв`язку з цим митна вартість товарів скоригована митницею за другорядним методом визначення митної вартості - 2-г - резервний метод, згідно з положеннями ст.64 МКУ, та ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митним органом митній вартості товару «Апарати електронагрівальні: чайники електричні, побутові», співставний з оцінюваним з урахуванням опису, імпортований у наближений до митного оформлення час та випущений у вільний обіг за ЕМД від 14.09.2020 №UA500500/2020/505896 на рівні 2,43 дол/шт.
У зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом, прийнято Рішення про коригування митної вартості від 03.12.2020 №UA110140/2020/000042/1.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
03.12.2020 року позивач звернувся до Дніпровської митниці Держмитслужби з метою здійснення митного оформлення товару: «електрочайники побутові в асортименті. Країна виробництва CN».
Зазначений товар надійшов на адресу позивача на підставі зовнішньоекономічного контракту від 02.05.2020 № CHZD/AL-2020, укладеного позивачем із компанією «Chuzhou donlim electrical appliaces CO.,LTD» CN)» - продавець та заявлений до митного оформлення шляхом електронного декларування. Подана ЕМД зареєстрована за № UA110140/2020/011341 (далі - ЕМД).
Поставка товару здійснена на умовах DAP UA Dnipro.
Митна вартість товару заявлена позивачем за ціною договору (основний метод) відповідно до ст. 58 МК України.
Згідно п. 1 ст. 320 МК України - форми та обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються на підставі результатів системи управління ризиками.
За результатами формато - логічного контролю автоматизованою системою аналізу ризиків за ЕМД від 03.12.2020 № UA110140/2020/011341 було згенеровано обов`язкові форми контролю:
105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів,
106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів.
При здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, орган доходів і зборів має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості.
Відповідно до п. 2 розділу 2 Методичних рекомендацій були вчинені дії щодо аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів за вказаною МД, серед них зокрема:
- вивчення характеристик товарів, які впливають на рівень їх митної вартості;
- перевірки включення/не включення складових митної вартості;
- порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено (джерелом інформації, відповідно до розділу 5 Методичних рекомендацій, слугував спеціалізований програмно-інформаційний комплекс ЄАІС ДФС);
- перевірки наявності розбіжностей у документах, які підтверджують митну вартість товарів.
Відповідно до Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності (стаття 17 та додаток III, параграф 6 Угоди).
Відповідно до п.4.1. ст. 54 Митного кодексу України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості.
У відповідності з підпунктом 2 п.2 ст. 52 МК України декларант зобов`язаний подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. За результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, з урахуванням положень статті 337 Кодексу, встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності та не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості, а саме.
По-перше, оцінювана партія товарів заявлена відповідно до контракту з заявленим виробником Chuzhou donlim electrical appliaces CO.,LTD» CN (Китай) від 02.05.2020 № CHZD/AL-2020.
Відповідно до пункту 4.3. контракту від 02.05.2020 № CHZD/AL-2020 оплата за товар може проводитися як на умовах передоплати, так і на умовах оплати інвойсу через 180 днів після отримання товару на склад покупця в Україні, що зазначається в інвойсі на конкретну партію товару.
Відповідно до інвойсу CZT450-L2201233 від 28.09.2020 умови оплати зазначені як: During 180 days after delivery of the consignment.
Вказана схема розрахунків за поставлений товар може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ.
По-друге, у графі 21 ЕМД декларантом заявлено морське судно на кордоні - MAERSK KYRENIA, але зазначені відомості не відповідають відомостям наданого морського коносаменту.
Відповідно до наданих відомостей морських агентів наявне перевантаження товарів. Враховуючи наявність перевантаження, можлива наявність інших коносаментів, відповідно до яких здійснювалось перевезення, та які не були надані до митного оформлення.
Документи на підтвердження витрат, пов`язаних з перевантаженням товару з одного транспортного засобу на інший, до митного оформлення не надавались та не надіслані в рамках консультації, що унеможливлює проведення обчислення повноти включення транспортної складової при формуванні заявленої декларантом ціни товару.
По-третє, поставка товару здійснюється на умовах DAP. Зазначений термін Інкотермс передбачає обов`язок продавця передати товар перевізнику чи іншій особі, в узгодженому місці (Дніпро). На продавця покладається обов`язок укласти договір перевезення та нести відповідні витрати, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення.
Відповідно до міжнародних правил перевезення Інкотермс-2010 на умовах поставки CFR означає, що продавець постачає товар на борт судна. Продавець зобов`язаний заключити договір та сплатити всі витрати та фрахт, необхідні для доставки товару до названого порту призначення. Відповідно до коносаменту від 01.10.2020 №UTRUST20090198 - порт призначення Одеса.
Крім того, на умовах поставки DAP Дніпро, договори перевезення укладались продавцем товару, що знаходиться на території Китаю. При цьому, коносамент виданий компанією GLOBAL CONTEINER LINE SEA, яка зареєстрована на території Латвії з основним видом діяльності «супутні послуги перевезення», фактично це логістичною компанією. Перевезення товару по території України за інформацією CMR (автотранспортної накладної) здійснено компанією ТОВ «Експрес-Фаворит», що зареєстрована на території України.
Зазначені обставини викликали обґрунтовані сумніви у достовірності відомостей щодо заявленої митної вартості товарів.
По-четверте, у графі 44 ЕМД декларантом заявлено характер угоди-контракт з виробником (4104).
У відповідності до Наказу Міністерства фінансів України від 20.09.2012 № 1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій» код документа 4104 це Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів.
Згідно відомостей електронного інвойсу, наданого декларантом до ЕМД, виробник товару Chuzhou donlim electrical appliaces CO.,LTD CN (Китай). Торгівельна марка товарів - PICOLA.
При цьому у контракті відсутні відомості щодо безпосереднього виробника та торгівельної марки. У наданому інвойсі також відсутні відомості щодо виробника товару.
За наданими документами підприємство Chuzhou donlim electrical appliaces CO.,LTD є виключно продавцем та відправником.
У повідомленні зазначалось, що для підтвердження виробника товарів можуть бути надані документи, в тому числі:
копія ліцензії на виробництво товару;
копія нормативно-технічної документації на виготовлення товару;
копія сертифікату на систему якості товару;
копія сертифікату продукції власного виробництва;
копія свідоцтва про присвоєння товару штрихового коду EAN.
Крім того, позивачем не надано до митного оформлення і Сертифікат походження.
Відповідно до п.2.5 Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом МФУ від 30.05.12 №631, для виконання відповідних митних формальностей, з урахуванням положень ст. 254 МКУ, необхідно забезпечення декларантом перекладу документів, наданих для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів та стосуються зовнішньоекономічної операції.
Декларанту запропоновано надати переклади українською мовою документів, що надані до митного оформлення іноземною мовою та зазначені у гр. 44 ЕМД.
Результати митного оформлення направлені декларанту електронним повідомленням, яке також містило перелік документів, визначених посадовою особою митниці для надання протягом встановленого законодавством 10-денного строку, та повідомлення декларанту про можливість надати за власним бажанням додаткові наявні у нього документи на підтвердження заявленої митної вартості товарів.
До переліку включено такі додаткові документи:
1) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
2) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
3) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
4) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.
Однак, у відповідь на повідомлення відповідача позивач листом від 03.12.2020 повідомив останнього про відсутність додаткових документів у підтвердження заявленої митної вартості товару.
Митним кодексом України (ст. ст. 49, 54) визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, і саме митний орган здійснює контроль правильності визначення митної вартості.
Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:
1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;
2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;
4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Щодо обрання методу визначення митної вартості товарів, суд має зазначити наступне.
Відповідно до п.6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів у разі відсутності у наданих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
Згідно ч. 2 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Результати перевірки документів, наданих до митного оформлення оцінюваної партії товару, відмову декларанта від надання додаткових документів, ненадання документів у спростування виявлених невідповідностей, відсутність можливості здійснити перевірку числового значення складових митної вартості заявленого товару, відсутність документального підтвердження повноти включення складових митної вартості, унеможливили застосування відповідачем основного методу визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються.
В порядку проведення консультації, відповідно до ст. 57 МК України, в якості обміну інформацією митниця повідомила декларанту про критерії застосування другорядних методів визначення митної вартості товарів.
Відповідно до ст. 59 МК України, у разі якщо митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена згідно з положеннями ст. 58 МК України, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.
Відповідно до п.3 ст. 59 МК України, незначні зовнішні відмінності не можуть бути підставою для відмови у розгляді товарів як ідентичних, якщо в цілому такі товари відповідають вимогам частини другої цієї статті.
Відповідно до ст. 60 МК України, у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статей 58 і 59 МК України, за митну вартість береться прийнята митним органом вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.
Згідно п.3 ст.60 МК України, для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку.
У відповідності до п.3 ст. 337 МК України проведено контроль співставлення - автоматизоване порівняння даних, які містяться в митній декларації або інших документах, поданої для митного оформлення, з даними, які містяться в електронних ресурсах митних органів.
За результатами проведеного контролю співставлення не встановлено митних оформлень за ціною угоди (вартість операції) ідентичних/подібних товарів в понятті ст. ст. 59-60 МК України, ввезених на митну територію України у наближений час, що унеможливлює застосування методів визначення митної вартості товару за ціною щодо ідентичних (ст.59 МКУ) та подібних (ст. 60 МКУ) товарів.
У зв`язку із неможливістю застосування вказаних методів визначення митної вартості товарів, посадовою особою митниці послідовно розглядалася можливість застосування кожного з другорядних методів визначення митної вартості.
У разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена відповідно до положень статей 58-61 МК України, їх митна вартість визначається згідно з положеннями ст. 62 МК України на основі віднімання вартості, крім випадків, коли на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи послідовність застосування ст. 62 та ст. 63 МК України може бути зворотною.
Методи на основі віднімання (ст. 62 МК України) та додавання (ст. 63 МК України) вартості повинні ґрунтуватися на даних, які є об`єктивними, підтверджуються документально, піддаватися обчисленню.
Відсутність у митниці та не надання позивачем необхідних документів унеможливила застосування методів на основі віднімання та на основі додавання вартості товарів.
У зв`язку з неможливістю застосування вказаних методів визначення митної вартості послідовно відповідачем розглядалася можливість застосування резервного методу визначення митної вартості.
У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 МК України, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).
У відповідності до п.3 ст. 337 МК України проведено контроль співставлення - автоматизоване порівняння даних, які містяться в митній декларації або інших документах, поданої для митного оформлення, з даними, які містяться в електронних ресурсах митних органів.
Відповідно до ст. 33 Митного кодексу України митні органи використовують інформаційні ресурси, що знаходяться у їх віданні, створені, оброблені та накопичені в інформаційних системах та складаються із відомостей, що містяться у документах, які надаються під час проведення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів, та інших документах.
З урахуванням вищезазначеного, митна вартість товарів скоригована митницею за другорядним методом визначення митної вартості - 2-г - резервний метод, згідно з положеннями ст.64 МК України, та ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митним органом митній вартості товару «Апарати електронагрівальні: чайники електричні, побутові», співставних з оцінюваним з урахуванням опису, імпортований у наближений до митного оформлення час та випущений у вільний обіг за ЕМД від 14.09.2020 №UA500500/2020/505896 на рівні 2,43 дол/шт.
У зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом, відповідач прийняв Рішення про коригування митної вартості від 03.12.2020 №UA110140/2020/000042/1.
Також, посадовою особою митниці зазначено про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог ст. ст. 59 - 64 МК України.
Таким чином, Рішення про коригування митної вартості товарів прийнято митницею відповідно до норм чинного законодавства.
Відповідно до ст. 264 МК України, у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.
Відповідно до положень ч. 7 ст. 55 МК України, у випадку незгоди з рішенням про коригування митної вартості товарів, декларант має право на випуск товару у вільний обіг під гарантійні зобов`язання шляхом надання гарантій, крім випадків, передбачених ч. 6 ст. 307 МК України.
Декларант позивача скористався наданим правом і спірний товар був випущений у вільний обіг під гарантійні зобов`язання за МД від 03.12.2020 № U А110140/2020/011361.
Термін дії гарантійних зобов`язань - до 03.03.2021.
Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;
2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;
3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);
4) безсторонньо (неупереджено);
6) розсудливо;
7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;
8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);
9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;
10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи вищевказане, а також те, що позивачем не було надано на вимогу відповідача всі необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару, у позовній заяві не спростовані належними доказами доводи відповідача, які стали підставою для винесення оскаржуваних рішень, не обґрунтовано достатньо позовні вимоги щодо протиправності саме оскаржуваних рішень, суд приходить до висновку про необгрунтованість доводів позивача, та вважає, що протягом судового розгляду справи відповідач довів правомірність спірного рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
У зв`язку з цим суд не вбачає законних підстав для задоволення адміністративного позову.
Керуючись ст. ст. 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.М. Олійник