Справа № 640/22039/18
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2021-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 квітня 2021 року м. Київ № 640/22039/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "Буффало Груп" про застосування заходів реагування,

установив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (ГУ ДСНС у місті Києві) з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Буффало Груп" (ТОВ "Буффало Груп"), розташованого за адресою: вул. Бориспільска, 30-А у Дарницькому районі міста Києва, у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Позов обґрунтовано тим, що характер порушень, виявлених під час проведення перевірки відповідача, пов`язаний з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі. Представник позивача наголошує на тому, що відповідачем не подано до ГУ ДСНС у місті Києві доказів повного усунення виявлених в нього порушень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.01.2019 позовну заяву ГУ ДСНС у м. Києві прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якій представник просить відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки частину виявлених порушень товариством вже усунуто. Окрім того, відповідачем вчиняються активні дії щодо усунення решти порушень.

Представником позивача до суду подано відповідь на відзив, в якій представник просить задовольнити позовні вимоги, з огляду на не усунення відповідачем порушень, виявлених при перевірці, що створює загрозу для життю і здоров`я людей.

Отже, оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, суд встановив наступне.

17.10.2018 ГУ ДСНС України у м. Києві прийнято наказ №625 (з основної діяльності) "Про проведення планових перевірок", відповідно до пункту 34 додатку до якого державним інспекторам у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту доручено в період з 01.11.2018 по 14.11.2018 провести планову перевірку приміщення ТОВ "Буффало Груп" щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки.

Повідомлення від 18.10.2018 №22/2702 про проведення планової перевірки надіслано на адресу товариства та отримане його представником 22.10.2018.

На підставі вищезазначеного наказу ГУ ДСНС України у м. Києві видано посвідчення від 25.10.2018 №3340 на проведення планової перевірки ТОВ "Буффало Груп" за адресою: вул. Бориспільска, 30-А у Дарницькому районі міста Києва.

Перед початком здійснення перевірки директору ТОВ "Буффало Груп" вручено посвідчення на проведення перевірки від 25.10.2018 №3340 та службові посвідчення, які засвідчують особи перевіряючих.

У період з 05.11.2018 по 14.11.2018 ГУ ДСНС у м. Києві на підставі вищевказаних наказу та посвідчення проведена позапланова перевірка щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатами проведення якої складений акт від 14.11.2018 №417.

Так, під час здійснення перевірки встановлено, що об`єкт перевірки - приміщення ТОВ "Буффало Груп" експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

влаштування та реконструкція приміщень складів, котелень, виставкового залу (будівництво мансарди) виконано без проектної документації, яка затверджена у встановленому законом порядку (не надано) - розділ 2 п. 21. Правил пожежної безпеки в Україні (далі - ППБУ);

допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж в виробничих приміщеннях, виробничих, складських - розділ 4 п. 1.8. ППБУ;

посадові особи, що призначені відповідальними за протипожежний стан (в тому числі - відповідальних осіб за безпечну експлуатацію котелень) приміщень, не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки - розділ 2 п. 16, 20, розділ 4 п. 2.17. ППБУ;

не проведені розрахунки допустимого струмового навантаження електричних мереж (не надано відповідних копій матеріалів) - розділ 4 п. 1.20., 1.1. ППБУ, ПУЕ;

ширина проходів (дверей) на шляхах евакуації менше 1-го метру - розділ 3 п. 2.23 ППБУ; ДБН В.1.1-7-2016;

під сходовою клітиною офісної частини (виробничої), влаштоване підсобне приміщення (зберігаються сторонні горючі речі та матеріали, гума, тощо) - розділ 3 п. 2.23., 2.37. ППБУ;

ширина сходових маршів приміщень з офісу та виставкової зали менше 1,2 метру - розділ 3 п. 2.23., п. 2.37., п. 9.1.11. ППБУ, ДБН В.2.2-9-2009;

електричні розетки в приміщеннях офісно-виробничої будівлі (в т.ч. підвальні), виставковій залі встановлені (прикріплені) на горючій основі без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити електроприладу на 1 см з кожного боку - розділ 4 п. 1.17. ППБУ;

допускається розміщення горючих матеріалів, тощо в радіусі та ближче одного метру до електрощитів, іншого електроустаткування та приладів опалення в приміщеннях підвалу (виробничих приміщеннях 1-го поверху) - розділ 4 п. 1.18. ППБУ;

на перепадах висот шляхів евакуації будівлі влаштований поріг більше 0,05 метри (вихід зі сходової клітини на ззовні) - п. 2.23., 2.37., розділ 3; ППБУ; ДБН В.1.1-7-2016, ППБУ;

дерев`яні конструкції (покрівлі) приміщень будівлі не оброблені вогнезахисною речовиною із складанням акту про виконані роботи - п. 2.5., 2.6., 2.7., 2.8., розділ 3, п. 9 п. 12 розділ 6 ППБУ; ДБН В.1.1.-7-2016;

приміщення влаштованих котелень, фарбувальної (сушильної) дільниці не обладнані автоматичною системою пожежогасіння з виводом сигналу від приймально - контрольного приладу на пульт централізованого пожежного спостерігання - розділ 5 п. 1.1., 1.2., додаток А, п. 1.6., п. 14.2. ППБУ, ДБН В 2.5-56-2014;

допускається експлуатація окремих приміщень підприємства (окрім адміністративної частини) без подачі та реєстрації у встановленому законодавством порядку декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (склади, котельня)- ст. 57., п. 4., п. 6. Кодекс цивільного захисту України, ППБУ;

не наданий акт на проведення схованих робіт, щодо прокладання електропроводки за підвісною стелею в адміністративних приміщеннях - розділ 4 п. 1.12. ППБУ;

не надані результати перевірки (протоколи) ковроліну (виставкової зали), покриття підлоги офісної частини підприємства щодо показників пожежної небезпеки - розділ 2 п. 9., розділ 3 п. 2.17., 2.23 п. 7.3.3 ППБУ, ДБН В 1.1-7-2016;

евакуаційні виходи не позначені світловими покажчиками «ВИХІД» білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення - розділ 3 п. 2.31., 2.32. ППБУ, ДБН В.1.1-7-2016;

на дверях приміщень різного призначення не розміщенні вказівники категорій приміщень щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки (щитова, інші виробничі приміщення, склад) - розділ 3 п. 2.9. ППБУ;

територія підприємства захарашена горючими відходами (дерев`яні, побутові, будівельні відходи, сміття, шини, тощо) - розділ 3 п. 1., 1.1., 1.2. ППБУ;

існуючі вогнегасники мансардного поверху (виставкової зали) не пройшли технічне обслуговування - розділ 5 п. 3.17. ППБУ;

біля місць розташування пожежних гідрантів, пожежних водойм не встановлені покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них: - для пожежного гідранта - літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водогінної мережі (тупикова чи кільцева) - розділ 5 п. 2.1.10 ППБУ;

офісні (адміністративні) приміщення не відокремлені від виробничих (інших), складських приміщень протипожежними перегородками з протипожежними дверима - розділ III п. 2.3., п. 2.1. п. 2.14 таб. 1.2., ППБУ, ДБН В 1.1-7- 2016;

двері електрощитової кімнати підприємства не виконана з межею вогнестійкості не менше 30 хвилин (ЕІ - 30) - розділ 4 п. 1.24. розділ 3 п. 2.3. п. 2.14 таб. І.2.П. 6.2. ППБУ, ДБН В 1.1-7-2016;

пожежні рукави, котрі є в наявності в шафах кран-комплектів не проходять не рідше одного разу на шість місяців розгортання та згортання наново - розділ 5 п. 2.2.4. ППБУ;

допускається зберігання складуємої продукції навалом (в складських приміщеннях) - розділ 3 п. 2.1. ППБУ;

приміщення складів (підсобних приміщень у дворі) не обладнані автоматичною системою пожежної сигналізації з виводом сигналу від приймально-контрольного приладу на пульт централізованого пожежного спостерігання - розділ 5 п. 1.1., 1.2., додаток А ППБУ, ДБН В 2.5- 56-2014;

до пожежних кран-комплектів на підприємстві захаращений доступ, що заважає вільному їх використання (експлуатації) - розділ 5 п. 2.2.2. Розділ 3 п. 1.3., ППБУ;

шляхи евакуації (сходові клітки) захаращені матеріальними цінностями, меблями, шинами, готовою продукцією, тощо (виробничий цех) вихід на вулицю - розділ 3 п. 2.23., 2.37., розділ 6 п. 4.5. ППБУ;

повітроводи вентиляційної системи не виконані з нормованою межею вогнетривкості - п. 2.4., розділ 3, п. 2.18., розділ 4; п. 7.11. ППБУ; ДБН В.2.5-67:2013;

на повітроводах загальнообмінної вентиляції в місцях перетинання ними протипожежних перешкод не влаштовані пристрої проти поширення вогню (вогнезатримуючі клапани) - п. 2.18., розділ 4; п. 7.11. ППБУ; ДБН В.2.5-67:2013;

вимикачі, інші електричні апарати розміщені в приміщенні складу не винесені на ззовні стіни поза межі зазначених приміщень - Розділ 4 п. 1.15. ППБУ.

Примірник акту отримала директор ТОВ "Буффало Груп" під підпис. Акт не містить зауважень та заперечень щодо проведеної перевірки та складення акту.

Окрім того, 13.11.2018 ГУ ДСНС у м. Києві складено протокол про адміністративне правопорушення КИ №027373/130 відповідно до статті 175 Кодексу України про адміністративні правопорушення на ОСОБА_1 (відповідальну особу за протипожежну безпеку ТОВ "Буффало Груп").

У зв`язку з тим, що виявлені порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

В подальшому, ГУ ДСНС у м. Києві проведено позапланову перевірку відповідача у період з 22.01.2020 - 23.01.2020, за результатами якої встановлено, що ТОВ "Буффало Груп" не усунуто 16 з 30 порушень, відображених в акті від 14.11.2018 №417. За результатами вказаної перевірки складено акт від 23.01.2019 №32.

В лютому 2019 року ГУ ДСНС у м. Києві також проведено перевірку відповідача щодо дотримання правил та норм пожежної і техногенної безпеки, за результатами якої складено акт від 04.02.2019 №95. Даною перевіркою встановлено, що відповідачем допущено наступні порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей та не усунуті товариством за наслідками попередніх перевірок:

дерев`яні конструкції (покрівлі) приміщень будівлі не оброблені вогнезахисною речовиною із складанням акту про виконані роботи - п. 2.5., 2.6., 2.7., 2.8. розділу 3, п. 9, п. 12 розділу 6 ППБУ, ДБН В.1.1.-7-2016;

допускається експлуатація окремих приміщень підприємства (окрім адміністративної частини) без подачі та реєстрації у встановленому законодавством порядку декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (склади, котельня) - ст. 57, п.4., п. 6. КЦЗ України, ППБУ;

двері електрощитової кімнати підприємства не виконано з межею вогнестійкості не менше 30 хвилин (ЕІ - 30) в порушення ДБН В.1.1.-7-2016 - розділ 4 п. 1.24., розділ 3 п. 2.3. ППБУ, ДБН В.1.1.-7-2016.

Суд, визначаючись щодо заявлених вимог по суті, виходить з того, що спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Кодексом цивільного захисту України, Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Згідно зі статтею 1, частинами першою, другою та сьомою статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" ( в редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин) державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначенням повноважень органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулюються КЦЗ України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Статтею 20 КЦЗ України визначено завдання і обов`язки суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту.

Частиною третьою статті 55 КЦЗ України передбачено, що забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Статтею 64 КЦЗ України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно зі статтею 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

У пункті 12 частини першої статті 67 КЦЗ України зазначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини другої статті 68 КЦЗ України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

У пунктах 1, 2 частини першої, частиною другої статті 70 КЦЗ України закріплено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Отже, з викладених норм вбачається, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.

В свою чергу, матеріалами справи підтверджується факт допущення відповідачем порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, більшість з яких навіть сама по собі створює очевидну загрозу життю та здоров`ю людей, а їх сукупність вказує на максимальний ступінь такої загрози, що є неприпустимим і вимагає застосування відповідних заходів реагування.

При цьому, суд зазначає, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень даного товариства.

Аналогічний правовий підхід застосовано Верховним Судом у постанові від 26.06.2018 у справі №823/589/16.

Слід зазначити, що відповідачем не заперечується наявність встановлених позивачем порушень. Разом з тим, представник позивача зазначає, що ТОВ "Буффало Груп" не усунуто лише 3 порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки відповідно до Акту від 04.02.2019 №95.

Матеріали справи, не містять ні доказів усунення всіх виявлених порушень станом на час прийняття рішення у справі, ні звернень відповідача до позивача щодо проведення перевірки та встановлення ГУ ДСНС у м. Києві факту повного усунення порушень ТОВ "Буффало Груп", вказаних в акті перевірки від 04.02.2019 №95.

Суд зазначає, що при обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Так, суд зазначає, що виявлені та не усунуті товариством порушення, зазначені в акті, зокрема, не дотримання вимог щодо оброблення дерев`яних конструкцій (покрівлі) приміщень будівлі вогнезахисною речовиною та експлуатація дверей електрощитової кімнати підприємства з межею вогнестійкості не менше 30 хвилин сприятиме більш швидкому розповсюдженню пожежі та може призвести до загибелі людей або ж нанесенню шкоди їх здоров`ю.

Окрім того, суд також зазначає, що вказані порушення виявлені відповідачем в листопаді 2018 року, проте станом на день постановлення судового рішення відповідачем не усунуті.

Вирішуючи даний спір, суд виходить з того, що сукупність виявлених перевіркою порушень створюють загрозу життю і здоров`ю людей, що є підставою для застосування судом заходів реагування.

Суд наголошує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту повного усунення відповідачем усіх порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Відновлення діяльності після її зупинення рішенням суду в силу частини п`ятої статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що наявність наведених порушень вимог протипожежної безпеки становить реальну небезпеку і загрозу життю та здоров`ю людей. У світлі викладеного суд також вважає, що застосовані заходи співмірні тим порушенням, які встановлено позивачем.

В прохальній частині позову представник ГУ ДСНС у м. Києві просить суд покласти на позивача обов`язок щодо забезпечення виконання даного судового рішення.

З цього питання суд зазначає, що звернення суб`єкта владних повноважень до адміністративного суду можливе у випадках визначених законом. Наведені положення статті 70 КЦЗ України є одним з тих випадків, коли орган контролю може (якщо для цього є підстави) застосувати до підконтрольного суб`єкта заходи реагування тільки шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

З огляду на завдання адміністративного судочинства такий механізм реалізації владних повноважень покладає на адміністративний суд обов`язок, окрім іншого, запобігти неправомірному обмеженню прав та інтересів конкретних суб`єктів господарювання суб`єктами владних повноважень; з іншого боку суд повинен зважати на підстави, які змушують контролюючий орган звертатися з позовом про застосування таких заходів реагування, як-от зупинення роботи підприємств чи їхніх окремих об`єктів. З урахуванням наведених контролюючим органом обставин у зіставленні з наслідками застосування заходів реагування адміністративний суд і повинен ухвалити рішення по суті і в межах позовних вимог.

Так, Верховний Суд в постанові від 05.06.2019 у справі №809/421/17 дійшов висновку, що виконання судового рішення про застосування заходів реагування покладається на орган, який звернувся з позовом, у цьому випадку - на Управління ДСНС. У правовідносинах, які виникають у зв`язку з реалізацією цим органом своїх владних повноважень немає підстав залучати до виконання судового рішення (щодо застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) органи державної виконавчої служби і покладати на них виконати це судове рішення у порядку примусового виконання відповідно до Закону України "Про виконавче провадження". Та обставина, що заходи реагування (у визначених законом випадках) застосовуються на підставі судового рішення не змінює суб`єктного складу і правового статусу учасників цих правовідносин, зокрема, контролюючого органу, який на виконання закону звернувся з позовом і на підставі судового рішення й повинен застосувати до підконтрольного суб`єкта заходи реагування для досягнення мети, яка зумовила їх застосування. Між тим, у цих правовідносинах Управління ДСНС діє не як орган, на який покладено виконання судового рішення (за Законом України "Про виконавче провадження"), а як суб`єкт владних повноважень, який застосовує/реалізовує санкції за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки.

Окрім того, частиною першою статті 372 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) передбачено, що у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

З метою реалізації цього рішення суд вважає за можливе покласти на ГУ ДСНС у м. Києві обов`язки щодо забезпечення виконання рішення. При цьому, покладення на позивача обов`язку щодо забезпечення виконання даного рішення, надає йому право самостійно визначати спосіб виконання, у межах, визначених законодавством.

Разом із тим, покладення на позивача обов`язків щодо контролю за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, не стосуються предмета позову, а тому не приймаються до уваги.

Таким чином, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, дійшов висновку про те, що вимоги позивача є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, відповідно до положень статті 139 КАС України, суд зазначає, що згідно з частиною другою цієї статті при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Враховуючи, що такі заходи ГУ ДСНС у м. Києві в ході розгляду даної справи не вживалися, судовий збір на їх користь стягненню з відповідача не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 242-247, 255 КАС України, суд

вирішив:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "Буффало Груп" про застосування заходів реагування, - задовольнити.

Застосувати заходи реагування до Товариства з обмеженою відповідальністю "Буффало Груп", розташованого за адресою: вулиця Бориспільська, 30-А у Дарницькому районі міста Києва, у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Обов`язок щодо забезпечення виконання рішення суду покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (місцезнаходження юридичної особи: вулиця Володимирська, будинок 13, місто Київ, 01601; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 38620155).

Відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Буффало Груп" (місцезнаходження юридичної особи: вулиця Бориспільська, 30-А, місто Київ, 02093; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 32590733).

Суддя О.М. Чудак