Справа № 440/4250/21
Суддя: С.С. Сич
Дата ухвалення: 2021-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
29 квітня 2021 рокум. ПолтаваСправа № 440/4250/21

Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Сич С.С., перевіривши матеріали адміністративного позову Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення вартості наданих предметів речового майна, -

В С Т А Н О В И В:

27 квітня 2021 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення вартості наданих йому предметів речового майна, строки носіння яких не закінчилися, з урахуванням зносу, в сумі 10097 грн. 43 коп.
Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Вирішуючи питання, чи позов подано у строк, установлений законом, суд виходить з наступного.
За визначенням, наведеним у пункті 17 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.
Частиною 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно з частиною 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.
Відповідно до частини 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Спори стосовно проходження публічної служби охоплюють спори, які виникають з моменту прийняття особи на посаду і до її звільнення, навіть якщо подання відповідного позову про відшкодування витрат відбувається після звільнення особи з публічної служби, а тому до таких спорів підлягають застосуванню приписи частини 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України
Тобто, у цьому випадку підлягає застосуванню місячний строк звернення до суду.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі № 804/285/16, у постановах Верховного Суду від 24.02.2021 у справі №420/4661/19, від 10.10.2019 у справі №140/721/19, від 30.09.2019 у справі № 340/685/19, від 24.12.2019 у справі № 824/284/19-а, від 29.04.2020 у справі №560/1942/19, від 18.06.2020 у справі №140/2024/19, від 17.09.2020 у справі № 520/8425/19.
Наказом командира 95 окремої десантно-штурмової бригади від 06 листопада 2020 року №131-РС рядового ОСОБА_1 звільнено з військової служби у запас за пунктом 2 підпунктом "д" (через службову невідповідність) частини 5 статті 26 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу".
Наказом командира Військової частини НОМЕР_1 від 06 листопада 2020 року №228 рядового запасу ОСОБА_1 з 06 листопада 2020 року виключено із списків особового складу частини та всіх видів забезпечення. Вирішено утримати вартість речового майна, яке не вислужило встановлений термін експлуатації у розмірі 10097,43 грн. згідно довідки №143 від 06.11.2020.
Таким чином, підстави, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог, виникли 06 листопада 2020 року.
Військова частина НОМЕР_1 звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з даним позовом 22 квітня 2021 року (позов здано на пошту), що підтверджується штампом відділення поштового зв`язку поштової організації на конверті.
Отже, позивачем пропущено місячний строк для звернення до адміністративного суду з цим позовом, встановлений статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.
У позовній заяві позивачем заявлено клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду.
Згідно з частиною 1 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Законодавче обмеження строку звернення до адміністративного суду обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.
Тобто, встановлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див. mutatis mutandis рішення у справі Перетяка та Шереметьев проти України (Peretyaka And Sheremetyev v. Ukraine) від 21 грудня 2010 року, заяви № 17160/06 та № 35548/06, § 33).
Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом. Процесуальний кодекс установлює обмеження щодо відповідних судових процедур. Зазначені обмеження спрямовані на дотримання оптимального балансу між правом людини на судовий захист і принципами юридичної визначеності, ефективності й оперативності судового процесу.
Таким чином, поновлення встановленого процесуальним законом строку для звернення до адміністративного суду здійснюється у розумних межах та лише у виняткових, особливих випадках, виключно за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав, свобод або законних інтересів.
Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладено у постанові Верховного Суду від 04.10.2019 у справі №820/4188/18.
Позивач пропустив місячний строк звернення до адміністративного суду, встановлений статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України, більш як на чотири місяці.
Доводи позивача про поважність причин звернення до адміністративного суду зводяться до того, що раніше позивач двічі звертався до суду з даним позовом, проте суд повертав позовну заяву Військовій частині НОМЕР_1 .
Судом встановлено, що 14.12.2020 до Диканського районного суду Полтавської області надійшов позов військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за отримане майно у загальному розмірі 10097,43 грн.
Ухвалою Диканського районного суду Полтавської області від 16.12.2020 адміністративну справу №529/916/20 передано до Полтавського окружного адміністративного суду.
Справа надійшла до Полтавського окружного адміністративного суду 21.01.2021.
Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 25.01.2021 позовну заяву залишено без руху. Позивачу надано строк для усунення недоліків протягом з десяти днів з дня вручення, шляхом надання до суду: належним чином засвідчених копій документів, з яких вбачається повідомлення відповідача про обов`язок відшкодувати завдану шкоду; документів або пояснень щодо того, чому військова частина НОМЕР_1 вважає, що ОСОБА_1 відмовився від відшкодування шкоди в добровільному порядку, та обґрунтування права військової частини НОМЕР_1 на звернення до суду з даним позовом з урахуванням доводів ухвали; докази на підтвердження дати звернення до суду з цим позовом; документа про сплату судового збору в розмірі 2102,00 грн (Номер рахунку - UA 4016712, Код за ЄДРПОУ - 37959255, Отримувач - ГУК у Полт.обл/тг м. Полтава/22030101, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), Призначення платежу: Судовий збір, за позовом _______ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Полтавський окружний адміністративний суд) або документів на підтвердження підстави звільнення заявника від сплати судового збору відповідно до закону.
Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 08.02.2021 у справі №529/916/20 позовну заяву повернуто позивачу у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви, яку залишено без руху.
27.02.2021 (згідно даних на поштовому конверті) Військова частина НОМЕР_1 повторно звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення вартості наданих предметів речового майна, строки носіння яких не вийшли, з урахуванням їх зносу, у сумі 10097,43 грн.
Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 09.03.2021 у справі №440/1817/21 позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення вартості наданих предметів речового майна, строки носіння яких не вийшли, з урахуванням їх зносу залишено без руху. Встановлено позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом надання до Полтавського окружного адміністративного суду: - документа про сплату судового збору в розмірі 2270,00 грн за реквізитами: отримувач коштів - ГУК у Полт.обл/тг м. Полтава/22030101; код отримувача 37959255; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача UA 4016712; призначення платежу: судовий збір, за позовом (назва позивача), Полтавський окружний адміністративний суд; - доказів надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви від 26.02.2021 №645 та доданих до неї документів.
Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 31.03.2021 у справі у справі №440/1817/21 позовну заяву повернуто позивачу у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви, яку залишено без руху.
Суд зазначає, що усунення чи не усунення недоліків позовної заяви, яку ухвалами Полтавського окружного адміністративного суду двічі було залишено без руху, є суб`єктивною обставиною, а тому повернення позовної заяви позивачу двічі у зв`язку з неусуненням недоліків позовної заяви, не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду з позовом у даній справі.
При цьому, суд враховує, що статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15 травня 2008 року "Надточій проти України" принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.
Відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Позивач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору.
Право на звернення до суду кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.
Відтак, суд вважає необґрунтованими доводи позивача про не усунення недоліків позову двічі через фінансування з державного бюджету.
Позивач не повідомив суду жодної причини, яка могла б бути визнана судом поважною, та не надав суду належних доказів на підтвердження поважності причини пропуску строку звернення до адміністративного суду з даним позовом.
Таким чином, підстави, вказані позивачем у клопотанні, є неповажними причинами пропуску строку звернення до адміністративного суду.
Згідно з частиною 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Відповідно до частини 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
На підставі викладеного, керуючись статтями 122, 123, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -
У Х В А Л И В:

Визнати неповажними підстави, вказані позивачем у клопотанні про поновлення строку звернення до адміністративного суду.
Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення вартості наданих предметів речового майна залишити без руху.
Позивачеві надати строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Недоліки необхідно усунути шляхом надання до Полтавського окружного адміністративного суду заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів на їх підтвердження.
Роз`яснити позивачу, що у разі у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду, якщо заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя С.С. Сич