Справа № 356/156/21
Суддя: Голік Г. К.
Дата ухвалення: 2021-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 2-а/356/9/21
Справа № 356/156/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.04.2021 Суддя Березанського міського суду Київської області Голік Г.К. перевіривши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Березанського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області , ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови БАВ №137840

ВСТАНОВИВ:

27.04.2021 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Березанського міського суду Київської області з адміністративним позовом до Березанського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області , ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови БАВ №137840 .

Перевіривши матеріали адміністративного позову вважаю, що його слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків з наступних підстав.

Як вбачається з позову та доданих до нього матеріалів, позовну заяву подано без дотримання вимог ст. 160 КАС України.

Зокрема, відповідно до п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Власне письмове підтвердження позивача щодо цієї обставини в матеріалах позову відсутні.

Згідно положень ч. 1 та ч. 4 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 2, 4 і 5 ст. 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Додані до позовної заяви докази мають бути належним чином засвідчені.

Правила засвідчення копій документів визначені п.п.5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року №55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом"; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Аналогічна правова позиція висвітлена в рішенні ВС/КГС у справі №904/8549/17 від 11 липня 2018 року, а саме що незасвідчені або неправильно засвідчені копії документів можуть бути належними, проте недопустимими доказами у справі і є підставою для скасування судового рішення.

Проте додана до позовної заяви копія постанови серії БАВ №137840, яка містяться в матеріалах позову, не засвідчена належним чином та є неналежної якості (нечитабельної форми), що ускладнює, а місця ми унеможливлює розуміння змісту документу, з якого зроблено копію.

Відтак, позивачу необхідно засвідчити належним чином та надати суду та відповідачу по справі належним чином засвідчену копію постанови серії БАВ №137840 належної, читаємої якості та належним чином засвідчені копії всіх доданих матеріалів.

Згідно ч. 1-2 ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Ознакою сторін, яка відрізняє їх від інших суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин, є, зокрема, поширення на них всіх правових наслідків та властивостей судового рішення.

При цьому, відповідачем є особа, пред`явлення вимог до якої становить зміст матеріально-правової заінтересованості позивача та яка, за суб`єктивним переконанням останнього, має бути притягнута до відповідальності за порушення, невизнання чи оспорювання його, позивача, прав та охоронюваних законом інтересів.

Так, відповідно до положень ч.ч. 1-2 ст. 222 КУпАП, органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, ч. 2 ст. 126 КУпАП. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Згідно з ч. 2 ст.255 КУпАП,у справах про адміністративні правопорушення, розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-21цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи цих органів.

Пунктом 3 частини першої статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені ч.2 ст. 126 КУпАП, працівники органів і підрозділів Національної поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції.

Отже, відповідний працівник не може виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені ч. 2 ст. 126 КУпАП.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-21цього Кодексу» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від імені якого здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Згідно із ч. 1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Березанського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області, ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови БАВ №137840 - залишити без руху, надавши позивачу строк десять днів з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Г. К. Голік