Справа № 120/3905/21-а
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2021-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
м. Вінниця

30 квітня 2021 р. Справа № 120/3905/21-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Яремчук Костянтин Олександрович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:
До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства (надалі - КАС України) передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 5 КАС України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтями 160, 161 КАС України.

Норми статей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Так, частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Вказана норма кореспондується із частиною 1 статті 123 КАС України, у якій йдеться про те, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Водночас, особливості строків звернення до адміністративного суду врегульовані статтею 122 КАС України, частиною 1 якої передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За загальним правилом для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 2 статті 122 КАС України).

Із поданої до суду позовної заяви слідує, що позивачка, окрім іншого, оскаржує дії Вінницького обласного військового комісаріату щодо обчислення розміру грошового забезпечення для перерахунку її пенсії у зв`язку із втратою годувальника з 01 січня 2018 року, виходячи із розрахункової величини - прожитковий мінімум для працездатних осіб, а не з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на 01 січня 2018 року, а також просить зобов`язати відповідача підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Вінницькій області нову довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку її пенсії з 01 січня 2018 року, виходячи із розрахункової величини - прожитковий мінімум для працездатних осіб, а не з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на 01 січня 2018 року.

Водночас, позивачкою у позовній заяві не зазначено про те, коли їй стало відомо про порушення її прав та інтересів оскаржуваними діями, а також не надано доказів в підтвердження цього, що унеможливлює вирішити питання про відкриття провадження у справі. При цьому, зі змісту позовної заяви слідує, що позивачці про проведений перерахунок її пенсії, виходячи із розрахункової величини - прожитковий мінімум для працездатних осіб, - стало відомо ще у 2018 році.

Однак, до суду позивачка звернулася з позовом 26 квітня 2021 року, що свідчить про недотримання шестимісячного строку звернення до адміністративного суду.

За наведених обставин слід дійти висновку, що позивачкою пропущено строк звернення до адміністративного суду, не подавши при цьому заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною 1 статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, слід надати суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із вказаною позовною вимогою з доказами поважності причин його пропуску.

Ще однією підставою для залишення позовної заяви без руху є невідповідність її вимогам частини 3 статті 161 КАС України.

Так, відповідно до частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В підтвердження сплати позивачкою судового збору до позовної заяви долучено квитанцію №389 від 19 квітня 2021 року. Вказаний платіжний документ свідчить про сплату судового збору в розмірі 908 гривень.

Як свідчить зміст позовної заяви, позивачкою сформовано дві самостійні вимоги немайнового характеру, одна з яких стосується видачі позивачеві нової довідки про розмір грошового забезпечення із зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії для проведення перерахунку основного розміру її пенсії з 05 березня 2019 року. Інша вимога стосується видачі довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивачки з 01 березня 2018 року у зв`язку із втратою годувальника, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленої станом на 01 січня 2018 року.

При цьому, згідно із абзацом 2 частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Натомість, до позовної заяви додано доказ, який підтверджує сплату судового збору за звернення до суду із однією позовною вимогою немайнового характеру.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (частина 2 статті 169 КАС України).

Відтак, оскільки позивачка сплатила судовий збір у розмірі 908 гривень як за звернення до суду із однією вимогою немайнового характеру, тому за звернення до суду із іншою вимогою немайнового характеру позивачка повинна сплатити судовий збір у розмірі 908 гривень. Наведене свідчить про сплату судового збору в меншому розмірі, ніж визначено Законом.

Частиною 1 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданої позовної заяви вимогам статті 161 КАС України, дійшов висновку залишити позовну заяву без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків, що містить така заява.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169 КАС України,

УХВАЛИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Запропонувати позивачу у 7-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.
Відповідно до частини 3 статті 293 КАС України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович