Справа № 160/4464/21
Суддя: Бондар Марина Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА

27 квітня 2021 року Справа № 160/4464/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бондар М.В.
при секретарі судового засідання Серпіковій А.Ю.
представника відповідача Шустової А.А.
розглянувши у підготовчому засіданні у місті Дніпрі заяву представника відповідача про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:
- визнати дії Дніпропетровської обласної прокуратури, яка відповідно до ст. 52 КАСУ з 11.09.2020, є правонаступником прокуратури Дніпропетровської області, щодо неналежного розрахунку з позивачем, а саме невиплати йому частини заробітної плати - посадового окладу визначеного за ч. 3 ст. 81 Закону України «Про прокуратуру», за період з 01.07.2015 по 18.05.2016 протиправними та зобов`язати відповідача сплатити на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у розмірі 135 903,00 (сто тридцять п`ять тисяч дев`ятсот три ) грн.
Ухвалою суду від 30.03.2021 року справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання 27.04.2021 року.
В підготовчому засіданні 27.04.2021 року представником Дніпропетровської обласної прокуратури надано заяву про залишення позову без розгляду внаслідок пропуску позивачем строку звернення до суду.
Вирішуючи питання щодо можливості залишити позовну заяву без розгляду суд виходить з такого.
З долучених до матеріалів справи доказів випливає, що позивача звільнено з посади прокурора Царичанського відділу Новомосковської місцевої прокуратури Дніпропетровської області з 19.05.2016 року на підставі наказу прокуратури Дніпропетровської області від 18.05.2016 року №549-к. Спірні правовідносини виникли внаслідок невірного, на думку позивача, розрахунку заробітної плати за період з 01.07.2015 по 18.05.2016 року.
До суду позовна заява подана ОСОБА_1 25.03.2021 року.
В обґрунтування доводів щодо непорушення позивачем строку звернення до суду, в позовній заяві зазначено, що під час розгляду справи про стягнення на користь осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, заробітної плати (зокрема, посадового окладу) повинні застосовуватися положення частини 2 статті 233 КЗпП України, а не статті 122 КАС України, тобто строки звернення до суду у цій категорії справ не застосовуються.
Суд зазначає, що згідно з пунктом 2 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.
Відповідно до пункту 17 частини першої статті 4 КАС України публічною службою є, зокрема, діяльність прокурорів.
Спірні правовідносини виникли у зв`язку з невірним, на думку позивача, проведеним остаточним розрахунком при звільнені позивача.
Таким чином, за характером спірних правовідносин і їх суб`єктним складом цей спір є публічно-правовим спором з приводу проходження і звільнення з публічної служби, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів.
Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.
Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.
Водночас нормами Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України), яка регулює строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів, встановлено інші строки звернення до суду за захистом порушеного права.
Усталеною є позиція Верховного Суду щодо застосування приписів КЗпП України у разі неврегульованості нормами спеціального законодавства правовідносин, щодо яких виник спір.
Отже, з огляду на те, що строк звернення до суду за вирішенням цього публічно-правового спору щодо проходження та звільнення з публічної служби охоплюється спеціальною нормою частини п`ятої статті 122 КАС України, відсутні підстави для застосування у спірних правовідносинах норми КЗпП України.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду від 11.02.2021 року у справі №240/532/20.
Таким чином позивачем порушено строк звернення до суду майже на п`ять років. Наведені позивачем в позовній заяві доводи щодо застосування строку, встановленого ст 233 КЗпП України, спростовуються наведеними вище нормами.
Відповідно до частини 3 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
На підставі частини 4 статті 123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Згідно з пункту 8 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
Таким чином, враховуючи те, що позивачем пропущений встановлений законом строк звернення до суду з даними позовними вимогами та будь-яких обґрунтуваних обставин та доказів, на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом позивачем не наведено, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.
За наведених обставин, заява Дніпропетровської обласної прокуратури про залишення позовної заяви без розгляду підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, керуючись статтями 123, 240, 248, 256 КАС України, суд, -
УХВАЛИВ:
Заяву представника Дніпропетровської обласної прокуратури про залишення позову без розгляду - задовольнити.
Позов ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.
Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала в повному обсязі складена 30.04.2021 року.

Суддя М.В. Бондар