Справа № 640/11627/20
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2021-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 квітня 2021 року м. Київ № 640/11627/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська архітектурна спілка"

про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (адреса: 01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13, ідентифікаційний код - 38620155) (надалі - позивач або ГУ ДСНС у м. Києві) подано на розгляд Окружному адміністративному суду міста Києва позов до Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська архітектурна спілка" (адреса: 01015, м. Київ, вул. Старонаводницька, буд. 2-20, ідентифікаційний код - 33783563) (надалі - відповідач або ТОВ "Українська архітектурна спілка" або Товариство), у якому позивач просить суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації першого та підвального поверху Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська архітектурна спілка", , розташованого за адресою: вул. Леся Курбаса, 19-А у Святошинському районі м. Києва - до повного усунення порушень зазначених в акті перевірки, шляхом відключення джерела електроживлення та накладення печаток на електричні щити;

- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Позовні вимоги мотивовані тим, що об`єкт перевірки - приміщення ТОВ "Українська архітектурна спілка" експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.06.2020 (суддя Пащенко К.С.) відкрито провадження у адміністративній справі № 640/11627/20, постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні без виклику учасників справи та проведення судового засідання.

Відповідачем подано відзив, у якому зазначено, що на день подання відзиву ТОВ "Українська архітектурна спілка" неусунутими залишаються 2 із 37 порушень, що є незначними та не несуть загрозу життю та здоров`ю людей.

Позивач у відповіді на відзив з поясненнями відповідача не погодився та зазначив, що встановити дійсність обставин усунення порушень можливо лише за умови проведення позапланової перевірки приміщення за заявою відповідача, за результатами якої буде складено акт перевірки, який підтвердить або спростує усунення виявлених порушень.

Відповідачем подано заперечення на відповідь на відзив, у якому вказано, що порушення, зазначені в акті перевірки значною мірою усунуті, а неусунуті порушення не пов`язані з створенням реальної загрози життю та здоров`ю людей. Відповідач зазначив, що звернувся до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві з заявою № 1-04/08-2020 від 04.08.2020 з проханням провести позапланову перевірку.

17.08.2020 до канцелярії Окружного адміністративного суду міста Києва надійшло клопотання представника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві про долучення до матеріалів справи акту перевірки № 348 від 14.08.2020.

Вивчивши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

На підставі наказу Головного управління ДСНС України у м. Києві № 70 від 24.01.2020 інспекторами Святошинського районного управління та Головного управління ДСНС України у місті Києві проведено позапланову перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська архітектурна спілка» за адресою: проспект Леся Курбаса, 19-А у Святошинському районі міста Києва.

За результатами перевірки державними інспекторами складено акт № 223 від 28.02.2020, яким встановлено такі порушення:

1. Не всі двері складських приміщень та приміщень для підготовки товару до продажу замінено на протипожежні 2-го типу з межею вогнестійкості ЕІ 30 з сертифікатом відповідності до Національної системи сертифікації, відповідно ДБН В. 1.1.7. (ППБУ Розділ І п. 4, п. 7 Розділ III п. 2.3);

2. На шляхах евакуації торгівельної зали опорядження (облицювання) стін в якому передбачено перебування 50 та більше осіб, виконано з матеріалів з невизначеними показниками пожежної безпеки (ТОВ «БІЛЛА») (ППБУ Розділ II п. 9 Розділ III п. 2.17 Розділ III п. 2.23);

3. Перепланування (Реконструкція, технічне переоснащення та капітальний ремонт приміщень) торговельних залів здійснюються без розробки проектної документації, яка затверджена у встановленому порядку (ППБУ Розділ II п. 21);

4. Не забезпечені мінімальні протипожежні відстані від будівлі торгівельного центру до припаркованих транспортних засобів (ППБУ Розділ III п. 1.1, 1.4);

5. Приміщення комутаційної використовується для складування матеріальних цінностей (ППБУ Розділ III п. 2.12);

6. Зменшено ширину основних евакуаційних проходів у торговельних залах торговельного центру в порушення ДБН В. 2.2-23 (ППБУ Розділ III п. 2.23);

7. Клас вогнестійкості проходок електричних кабелів та інженерного обладнання через огороджувальні конструкції з нормованими межами вогнестійкості або через протипожежні перешкоди менший ніж нормована межа вогнестійкості цих конструкцій або протипожежних перешкод за ознаками Е (показник втрати цілісності) та І (показник втрати тепло ізолювальної спроможності) (ППБУ Розділ III п. 2.4);

8. Для приміщень складського призначення не визначена категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (ППБУ Розділ III п. 2.9);

9. Перевищено місткість торговельних та обідніх залів та не визначена розрахунком (ППБУ Розділ III п. 2.21Розділ VI п. 4.7);

10. З дитячої кімнати та з закладу «Сушия» відсутні запасні евакуаційні виходи (ППБУ Розділ III п. 2.23);

11. Частини приміщень різного призначення не розділені між собою протипожежними перешкодами або огороджувальними конструкціями з нормативними межами вогнестійкості та межами поширення вогню по них (складські приміщення та для підготовки товару до продажу орендарів), відповідно до В. 1.1.7. (ППБУ Розділ III п. 2.23 Розділ І п. 4 Розділ II п. 22 Розділ VI п. 4.1);

12. В коридорі біля закладу харчування на другому поверсі допускається застосування на шляхах евакуації покриття підлоги з невизначеним показником пожежної небезпеки (щодо токсичності продуктів горіння, димоутворювальної здатності та поширення полум`я (ППБУ Розділ III п. 2.28);

13. Не проведено визначення розрахункового часу евакуації людей з приміщень у разі пожежі (ППБУ Розділ III п. 2.33);

14. На деяких дверях коридорів, холів тощо відсутні (знято) пристрої для само зачинення або утримуються не справними (ППБУ Розділ III п. 2.37);

15. На шляхах евакуації з приміщень ТОВ «БІЛЛА» встановлені розсувні двері (ППБУ Розділ III п. 2.37);

16. В орендованих приміщеннях на другому поверсі з`єднання, відгалуження та оцінювання жил проводів і кабелів не виконане за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (ППБУ Розділ IV п. 1.6);

17. В орендованих приміщеннях на другому поверсі відгалужувальні коробки не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів (ППБУ Розділ IV п. 1.7);

18. Електричні вмикачі силових та освітлювальних мереж складських приміщень не винесено за межі (ззовні) вказаних приміщень на негорючі стіни або на окремі опори (ППБУ Розділ IV п. 1.15);

19. В закладі харчування на другому поверсі допускається розташування електророзетки та на першому поверсі в приміщені відпочинку допускається розташування подовжувача на горючі основи (конструкції) без підкладання під них суцільно негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 м (ППБУ Розділ IV п. 1.17);

20. Допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами (орендовані приміщення) (ППБУ Розділ IV п. 1.18);

21. На 2-му поверсі допускається закриття ковпаками зрошувачів спринклерної системи пожежогасіння (ППБУ Розділ V п. 1.1);

22. При влаштуванні перегородок які розділяють торгівельні зали та інші приміщення погіршується працездатність систем протидимного захисту (перекриваються фрамуги). При влаштуванні декорацій перекриваються зрошувачі спринклерного пожежогасіння (Мамаміа) (ППБУ Розділ V п. 1.1);

23. В приміщені охорони та підсобному приміщені на другому поверсі відсутні системи протипожежного захисту (ППБУ Розділ V п. 1.1);

24. Допускається складування матеріалів в складському приміщені на відстані меншій ніж 0,5 м до сповіщувачів, відповідно до ДБН В.2.5-56 (ТОВ «БІЛЛА») (ППБУ Розділ V п. 1.1 п. 1.4);

25. В закладах громадського харчування, зони з кухонним обладнанням (плити, сковороди, печі, фритюрниці тощо; системи витяжної вентиляції) не обладнані модульними системами локального пожежогасіння (ППБУ Розділ V п. 1.2);

26. Приміщення для комутаційного обладнання не обладнано автоматичною системою пожежогасіння, в порушення ДБН В.2.5-56. (ППБУ Розділ V п. 1.2);

27. Вогнегасники не розміщені шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення (ППБУ Розділ V п. 3.10);

28. В обідніх залах закладів громадського харчування проходи менше 1.35 м (ППБУ Розділ VI п. 4.8);

29. Допускається на вантажно-розвантажувальних рампах зберігання товарів і тари (ТОВ «БІЛЛА») (ППБУ Розділ VI п. 4.3,4.11);

30. На випадок виникнення пожежі приміщення закладів торгівлі та харчування не забезпечені засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі (ППБУ Розділ VI п. 4.7);

31. Здійснюється торгівля, розміщення банкоматів, ІР-боксів на шляхах евакуації (ППБУ Розділ VI п. 4.11);

32. Складські приміщення продовольчого магазину, розташовані в цокольному поверсі, не мають люків чи вікон розміром 0,9 х 1,2 м з приямками (для випускання диму в разі пожежі) (ТОВ «БІЛЛА») (ППБУ Розділ VI п. 9.1);

33. У складських приміщеннях не забезпечено проходи між стінами і стелажами завширшки не менше 1 м. (ТОВ «БІЛЛА») (ППБУ Розділ VI п. 9.1);

34. У складських приміщеннях відстань між стінами та штабелями менше 0,8 м. (ТОВ «БІЛЛА») (ППБУ Розділ VI п. 9.1);

35. В приміщення продовольчого магазину дозволяється зберігання горючих відходів, упаковки в торговельній залі та на шляхах евакуації (ТОВ «БІЛЛА» та ТОВ «Стиль Д») (ППБУ Розділ VI п. 9.1);

36. Здійснення господарської діяльності в орендованих приміщеннях відбувається без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (Кодекс цивільного захисту України ст. 57 ч. 2 абзац 1);

37. Не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії (Кодекс цивільного захисту України ст. 20 ч. 1., п. 3).

У акті зазначено, що встановлені порушення щодо вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють загрозу життю та здоров`ю людей, які перебувають у приміщенні, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.

Відповідачем направлено до Головного управління ДСНС у м. Києві листа від 25.06.2020 № 04/06 з зазначенням про обставини усунення 29 порушень із 37.

На заяву ТОВ «Українська архітектурна спілка» № 1-04/08-2020 від 04.08.2020 та на підставі наказу від 10.08.2020 № 486, ГУ ДСНС України у м. Києві проведено позапланову перевірку та складено акт № 348 від 14.08.2020, яким встановлено такі порушення:

1. Не всі двері складських приміщень та приміщень для підготовки товару до продажу замінено на протипожежні 2-го типу з межею вогнестійкості ЕІ 30 з сертифікатом відповідності до Національної системи сертифікації, відповідно ДБН В. 1.1.7. (ППБУ Розділ І п. 4, п. 7 Розділ III п. 2.3);

2. На шляхах евакуації торгівельної зали опорядження (облицювання) стін в якому передбачено перебування 50 та більше осіб, виконано з матеріалів з невизначеними показниками пожежної безпеки (ТОВ «БІЛЛА») (ППБУ Розділ II п. 9 Розділ III п. 2.17 Розділ III п. 2.23);

3. Перепланування (Реконструкція, технічне переоснащення та капітальний ремонт приміщень) торговельних залів здійснюються без розробки проектної документації, яка затверджена у встановленому порядку (ППБУ Розділ II п. 21);

4. Зменшено ширину основних евакуаційних проходів у торговельних залах торговельного центру в порушення ДБН В. 2.2-23 (ППБУ Розділ III п. 2.23);

5. Клас вогнестійкості проходок електричних кабелів та інженерного обладнання через огороджувальні конструкції з нормованими межами вогнестійкості або через протипожежні перешкоди менший ніж нормована межа вогнестійкості цих конструкцій або протипожежних перешкод за ознаками Е (показник втрати цілісності) та І (показник втрати тепло ізолювальної спроможності) (ППБУ Розділ III п. 2.4);

6. Для приміщень складського призначення не визначена категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою» , а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (ППБУ Розділ III п. 2.9);

7. Перевищено місткість торговельних та обідніх залів та не визначена розрахунком (ППБУ Розділ III п. 2.21Розділ VI п. 4.7);

8. З дитячої кімнати та з закладу «Сушия» відсутні запасні евакуаційні виходи (ППБУ Розділ III п. 2.23);

9. Частини приміщень різного призначення не розділені між собою протипожежними перешкодами або огороджувальними конструкціями з нормативними межами вогнестійкості та межами поширення вогню по них (складські приміщення та для підготовки товару до продажу орендарів), відповідно до В. 1.1.7. (ППБУ Розділ III п. 2.23 Розділ І п. 4 Розділ II п. 22 Розділ VI п. 4.1);

10. В коридорі біля закладу харчування на другому поверсі допускається застосування на шляхах евакуації покриття підлоги з невизначеним показником пожежної небезпеки (щодо токсичності продуктів горіння, димоутворювальної здатності та поширення полум`я (ППБУ Розділ III п. 2.28);

11. Не проведено визначення розрахункового часу евакуації людей з приміщень у разі пожежі (ППБУ Розділ III п. 2.33);

12. На шляхах евакуації з приміщень ТОВ «БІЛЛА» встановлені розсувні двері (ППБУ Розділ III п. 2.37);

13. В орендованих приміщеннях на другому поверсі з`єднання, відгалуження та оцінювання жил проводів і кабелів не виконане за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (ППБУ Розділ IV п. 1.6);

14. Електричні вмикачі силових та освітлювальних мереж складських приміщень не винесено за межі (ззовні) вказаних приміщень на негорючі стіни або на окремі опори (ППБУ Розділ IV п. 1.15);

15. Допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами (орендовані приміщення) (ППБУ Розділ IV п. 1.18);

16. При влаштуванні перегородок які розділяють торгівельні зали та інші приміщення погіршується працездатність систем протидимного захисту (перекриваються фрамуги). При влаштуванні декорацій перекриваються зрошувачі спринклерного пожежогасіння (Мамаміа) (ППБУ Розділ V п. 1.1);

17. В приміщені охорони та підсобному приміщені на другому поверсі відсутні системи протипожежного захисту (ППБУ Розділ V п. 1.1);

18. Допускається складування матеріалів в складському приміщені на відстані меншій ніж 0,5 м до сповіщувачів, відповідно до ДБН В.2.5-56 (ТОВ «БІЛЛА») (ППБУ Розділ V п. 1.1 п. 1.4);

19. В закладах громадського харчування, зони з кухонним обладнанням (плити, сковороди, печі, фритюрниці тощо; системи витяжної вентиляції) не обладнані модульними системами локального пожежогасіння (ППБУ Розділ V п. 1.2);

20. В обідніх залах закладів громадського харчування проходи менше 1.35 м (ППБУ Розділ VI п. 4.8);

21. Допускається на вантажно-розвантажувальних рампах зберігання товарів і тари (ТОВ «БІЛЛА») (ППБУ Розділ VI п. 4.3,4.11);

22. На випадок виникнення пожежі приміщення закладів торгівлі та харчування не забезпечені засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі (ППБУ Розділ VI п. 4.7);

23. Складські приміщення продовольчого магазину, розташовані в цокольному поверсі, не мають люків чи вікон розміром 0,9 х 1,2 м з приямками (для випускання диму в разі пожежі) (ТОВ «БІЛЛА») (ППБУ Розділ VI п. 9.1);

24. У складських приміщеннях не забезпечено проходи між стінами і стелажами завширшки не менше 1 м. (ТОВ «БІЛЛА») (ППБУ Розділ VI п. 9.1);

25. У складських приміщеннях відстань між стінами та штабелями менше 0,8 м. (ТОВ «БІЛЛА») (ППБУ Розділ VI п. 9.1);

26. В приміщення продовольчого магазину дозволяється зберігання горючих відходів, упаковки в торговельній залі та на шляхах евакуації (ТОВ «БІЛЛА» та ТОВ «Стиль Д») (ППБУ Розділ VI п. 9.1);

27. Здійснення господарської діяльності в орендованих приміщеннях відбувається без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (Кодекс цивільного захисту України ст. 57 ч. 2 абзац 1).

Отже, станом на 14.08.2020 ГУ ДСНС у м. Києві встановлено у Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська архітектурна спілка" 27 порушень, що були виявлені та встановлені у акті № 223 від 28.02.2020.

Враховуючи те, що під час проведення планової перевірки відповідача виявлено ряд порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створює, на думку позивача, загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся з позовом до суду щодо застосування заходів реагування.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Статтею 3 Конституції України передбачено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини між сторонами регулюються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V), Кодексом цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403-VI (далі - КЦУ), Правилами пожежної безпеки в Україні, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417 (далі - ППБУ) та іншими підзаконними нормативно-правовими актами у редакціях, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин.

Так, правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом (ч. 1 ст. 4 Закону № 877-V).

Відповідно до статті 4 вищезазначеного закону виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Відповідно до частин першої та другої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Частиною сьомою статті 7 вказаного Закону встановлено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Згідно з ст. 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (ст. 66 Кодексу цивільного захисту України).

Відповідно до п. 1 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, затвердженого наказом ДСНС від 04.02.2013 № 3 (у редакції наказу, що діяла на момент спірних правовідносин) (далі - Положення) ГУ ДСНС України у м. Києві є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб. Головне управління підпорядковується ДСНС. Згідно з п. 3 зазначеного Положення основними завданнями Головного управління на відповідній території є, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Отже, ГУ ДСНС України в м. Києві наділене відповідними повноваженнями державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, у тому числі повноваженнями застосування до суб`єктів господарювання певних заходів реагування (зокрема, складання приписів, протоколів, розпоряджень про усунення виявлених порушень вимог техногенної та пожежної безпеки).

На підставі п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом. У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно з ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами та нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій.

Відповідно до ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Системний аналіз викладених правових норм дозволяє стверджувати, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.

Верховний Суд у своїй постанові від 07.08.2019 у справі № 810/1820/18 (адміністративне провадження № К/9901/4768/19) зазначив, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки.

У постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі № 823/589/16 (адміністративне провадження № К/9901/30861/18) зазначено, що орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

Аналізуючи зазначені норми, суд зазначає, що звернення територіальних органів ДСНС України до адміністративного суду з позовом про застосування відповідних заходів реагування шляхом зупинення роботи підприємства виникає виключно за умови, коли виявлені за результатами перевірки суб`єкта господарювання порушення вимог законодавства в сфері техногенної та пожежної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, та за умови існування таких порушень на момент прийняття рішення адміністративним судом.

При цьому, така ознака як створення загрози життю та/або здоров`ю людей досить широко трактується, теоретично всі порушення протипожежних норм у тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. Отже, застосування цих заходів можливе за будь-яке порушення. Оскільки обов`язок доведення позовних вимог законом покладено на позивача, то саме органи пожежного нагляду (суб`єкт владних повноважень) мають обґрунтувати необхідність застосування зупинення роботи підприємства, а суд дослідити вказані докази та надати їм відповідної правової оцінки.

Верховний Суд у своїй постанові від 21.02.2020 у справі № 815/6365/17 (адміністративне провадження № К/9901/58104/18) зазначив, що поняття «загрози життю та здоров`ю» є оціночним. Однак це не спростовує необхідність дослідження судом доказів, якими обґрунтовується їх наявність та зважаючи, що такі спори розглядаються за позовними заявами суб`єктів владних повноважень, суди не повинні обмежуватися тільки даними актів перевірок. Достовірність інформації про зафіксовані в них порушення має бути перевірена судами шляхом зібрання відповідних доказів, а застосування судом обраного заходу реагування обґрунтовуватися з дотриманням всіх принципів адміністративного судочинства.

Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

Аналогічного висновку притримується і Верховний Суд, зокрема, у постановах від 26.06.2018 у справі № 823/589/16 (адміністративне провадження № К/9901/30861/18), від 18.09.2018 у справі № 826/12258/14 (адміністративне провадження № К/9901/5476/18), від 31.01.2019 у справі № 826/8933/16 (адміністративне провадження № К/9901/64611/18).

Принцип пропорційності спрямований на забезпечення у правовому регулюванні розумного балансу приватних і публічних інтересів, відповідно до якого цілі обмежень прав мають бути істотними, а засоби їх досягнення обґрунтованими і мінімально обтяжливими для осіб, чиї права обмежуються; дозволяє досягти розумного співвідношення між цілями державного впливу та засобами їх досягнення.

Принцип пропорційності являє собою загальний, універсальний принцип права, який вимагає співрозмірного обмеження прав та свобод людини для досягнення публічних цілей.

До того ж, захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації об`єкта є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Аналогічна позиція висловлена і Верховним Судом у його постанові від 18.09.2018 у справі № 826/12258/14 (адміністративне провадження № К/9901/5476/18).

Відповідно до п. п. 25, 26 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечна подія - це подія, у тому числі катастрофа, аварія, пожежа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, епіфітотія, яка за своїми наслідками становить загрозу життю або здоров`ю населення чи призводить до завдання матеріальних збитків.

Небезпечний чинник - це складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Наведене свідчить, що законодавець пов`язує створення реальної загрози життю та/або здоров`ю людини від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Аналогічного висновку притримується і Верховний Суд, що, як приклад, відображено у його постановах від 08.04.2020 у справі № 826/14772/17 (провадження № К/9901/57176/18, К/9901/57206/18), від 16.12.2019 у справі № 810/3535/17 (адміністративне провадження № К/9901/37926/18).

Загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд регулюються Правилами пожежної безпеки в Україні, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417.

Відповідно до п. 2 Правил пожежної безпеки в України, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417, ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

У відповідності до ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Отже, позивач має довести, що виявлені ним порушення дійсно створюють загрозу життю та здоров`ю людей, позаяк такі обставини (порушення) Законом № 877-V прямо не передбачені у вигляді вичерпного переліку. З огляду на це, у кожному окремому випадку суб`єкт владних повноважень має обґрунтувати необхідність застосування запитуваного заходу реагування, а суд дослідити вказані докази та надати їм відповідну правову оцінку.

При цьому належним доказом усунення порушення є акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, проте такого акту матеріали справи не містять, натомість відповідно до наявних матеріалів справи вбачається наявність порушень, які є суттєвими та не усунуті відповідачем, кожне з яких навіть саме по собі створює очевидну загрозу життю та здоров`ю людей, а їх сукупність вказує на високий ступінь такої загрози, що є неприпустимим і вимагає застосування відповідних заходів реагування.

Судом з матеріалів справи встановлено, що відповідачем частину порушень, встановлених у акті перевірки № 223 від 28.02.2020, було усунуто, разом з тим, відповідно до акту перевірки № 348 від 14.08.2020, складеного під час повторної позапланової перевірки, та на момент ухвалення рішення у даній справі значна кількість порушень залишається актуальними (27 з 37). Відповідач доказів повного усунення порушень, встановлених актом перевірки № 223 від 28.02.2020 та № 348 від 14.08.2020, не надав.

Таким чином, судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що приміщення за адресою: м. Київ, просп. Леся Курбаса, 19-А у Святошинському районі міста Києва експлуатується з порушенням вимог і норм законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки, що становить загрозу життю та здоров`ю людей від пожежі та є обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Зазначена позиція висловлена і Верховним судом України у його постановах від 28.02.2019 у справі № 810/2400/18 (адміністративне провадження № К/9901/67046/18) та від 20.11.2018 у справі № 826/1024/18 (адміністративне провадження № К/9901/61593/18).

У постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі № 823/589/16 (адміністративне провадження № К/9901/30861/18) зазначено, що захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Також суд принагідно звертає увагу на те, що чинне законодавство не обумовлює імперативно необхідність винесення припису, розпорядження чи постанови з питань пожежної безпеки як передумови звернення до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення діяльності об`єкту.

Аналогічного висновку притримується і Верховний Суд у своїй постанові від 16.12.2019 у справі № 810/3535/17 (адміністративне провадження № К/9901/37926/18).

Окремо суд зазначає, що відповідно до положень ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення ТОВ «Українська архітектурна спілка» виявлених порушень.

Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в приміщенні за адресою: м. Київ, просп. Леся Курбаса, 19-А у Святошинському районі міста Києва.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 28.08.2018 (справа № 802/2236/17-а).

З огляду на все викладене вище та виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, суд доходить висновку, що позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві підлягають задоволенню.

Що стосується судових витрат, то у відповідності до ч. 2 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Керуючись ст. ст. 1, 2, 9, 72-78, 241-246, 250 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві - задовольнити повністю.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації першого та підвального поверху Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська архітектурна спілка" (ідентифікаційний код 33783563), розташованого за адресою: вул. Леся Курбаса, 19-А у Святошинському районі м. Києва - до повного усунення порушень зазначених в акті перевірки, шляхом відключення джерела електроживлення та накладення печаток на електричні щити.

3. Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

4. Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Рішення, відповідно до ст. 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма часниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного ухвали.

Відповідно до пп. 15.5 п. 1 Розділу VII Перехідні положення КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Окружний адміністративний суд міста Києва.

Суддя К.С. Пащенко