Справа № 340/118/21
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2021-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 квітня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/118/21

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Черниш О.А.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

позивач: агрофірма "Хлібороб" у формі товариства з обмеженою відповідальністю (26512, Кіровоградська область, Голованівський район, с. Наливайка, )

відповідач: Головне управління ДПС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 40, )

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Агрофірма "Хлібороб" у формі товариства з обмеженою відповідальністю (надалі АФ "Хлібороб") звернулася до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області (надалі ГУ ДПС у Кіровоградській області) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення форми "ПС" № від 23.09.2020 року.

Позов мотивовано тим, що спірним рішенням на підставі акту камеральної перевірки №000010/11-28-04-11/30702633 від 23.09.2020 року до АФ "Хлібороб" застосовано штраф у розмірі 1020 грн. за несвоєчасне подання розрахунку форми 1ДФ за 2 квартал 2019 року. Позивач не погоджується з цим рішенням, оскільки воно прийняте в день складання акту камеральної перевірки, а саме 23.09.2020 року, акт йому попередньо не вручався, тож він був позбавлений права на подання заперечень до акту перевірки та додаткових пояснень. Також посилається на те, що відповідачем порушено строки проведення камеральної перевірки, установлені п.76.3 ст.76 ПК України, та вимоги щодо оформлення податкового повідомлення-рішення, позаяк у ньому відсутнє посилання на норму Податкового кодексу України, у зв`язку з порушенням якої винесене це рішення. З цих підстав просить суд визнати спірне податкове повідомлення рішення протиправним та скасувати його.

Ухвалою судді від 19.01.2021 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що ГУ ДПС у Кіровоградській області проведено камеральну перевірку податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, поданого АФ "Хлібороб" за 2 квартал 2019 року, та встановлено, що ним цей розрахунок подано несвоєчасно, чим порушено пп.49.18.1 п.49.18 ст.49, п.172.4 ст.172, п.174.4 ст.174 ПК України. Виявлене порушення стало підставою для притягнення позивача до відповідальності, передбаченої п.119.2 ст.119 ПК України, та прийняття податкового повідомлення - рішення № від 23.09.2020 року про застосування штрафної санкції у розмірі 1020 грн. Доводячи правомірність спірного податкового повідомлення - рішення, стверджуючи, що позивач 25.11.2020 року сплатив накладений на нього штраф та таким чином визнав факт порушення ним податкового законодавства, представник відповідача просила суд у задоволенні позову відмовити через відсутність предмету спору.

Позивач подав відповідь на відзив, у якій наполягав на задоволенні позову та вказував, що вимушений був сплатити 25.11.2020 року суму штрафу, нараховану йому спірним податковим повідомленням-рішенням, оскільки попри розпочату 15.10.2020 року процедуру адміністративного оскарження цього грошового зобов`язання, яке не набуло статусу узгодженого, в його інтегрованій картці вже 27.10.2020 року відображено суму податкового боргу у розмірі 1020 грн., що ставило під загрозу перебування його у статусі платника єдиного податку 4 групи.

Відповідач правом подачі заперечень не скористався.

Розглянувши справу за правилами спрощеного позовного провадження, суд установив такі обставини та дійшов до таких висновків.

Агрофірма "Хлібороб" у формі товариства з обмеженою відповідальністю з 18.01.2000 року зареєстрована як юридична особа, перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Кіровоградській області.

У вересні 2020 року посадовою особою ГУ ДПС у Кіровоградській області проведено камеральну перевірку АФ "Хлібороб", про що складено акт №000010/11-28-04-11/30702633 від 23.09.2020 року. Перевіркою встановлено, що АФ "Хлібороб" несвоєчасно подано податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку за 2 квартал 2019 року, чим порушено пп.49.18.1 п.49.18 ст.49, п.172.4 ст.172, п.174.4 ст.174 ПК України, за що передбачена відповідальність п.119.2 ст.119 ПК України.

На підставі цього акту ГУ ДПС у Кіровоградській області винесено податкове повідомлення-рішення форми "ПС" № від 23.09.2020 року, яким до АФ "Хлібороб" застосовано штраф у розмірі 1020 грн. за платежем податок на доходи фізичних осіб.

Цей акт та податкове повідомлення-рішення 24.09.2020 року направлені на адресу АФ "Хлібороб" та вручені йому 28.09.2020 року.

Не погодившись з цим податковим повідомленням - рішенням, позивач подав на нього скаргу до ДПС України, направивши її поштою 09.10.2020 року.

Рішенням ДПС України №34290/6/99-00-06-02-04-06 від 04.12.2020 року скаргу АФ "Хлібороб" залишено без задоволення.

Отримавши це рішення 14.12.2020 року, позивач 12.01.2021 року звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір та досліджуючи обставини проведення контролюючим органом перевірки, за наслідками якої винесено спірне податкове повідомлення-рішення, суд виходив з того, що відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до пунктів 76.1, 76.2, 76.3 статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Згідно із пунктом 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Відповідно до підпункту 17.1.6 пункту 17.1 статті 17 ПК України платник податків має право бути присутнім під час проведення перевірок та надавати пояснення з питань, що виникають під час таких перевірок, та за власною ініціативою пояснення з питань, що не запитувалися контролюючим органом, ознайомлюватися та отримувати акти (довідки) перевірок, проведених контролюючими органами, перед підписанням актів (довідок) про проведення перевірки, у разі наявності зауважень щодо змісту (тексту) складених актів (довідок) підписувати їх із застереженням та подавати контролюючому органу письмові заперечення в порядку, встановленому цим Кодексом.

Пунктом 86.7 статті 86 ПК України передбачено, що у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу.

У разі якщо платник податків виявив бажання брати участь у розгляді його заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів, зазначивши про це в запереченні та/або листі про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний повідомити такому платнику податків про місце і час проведення такого розгляду. Таке повідомлення надсилається платнику податків не пізніше наступного робочого дня з дня отримання від нього заперечень та/або листа про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду. Повідомлення має бути надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Участь керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу у розгляді заперечень платника податків до акта перевірки є обов`язковою. Такі заперечення є невід`ємною частиною акта (довідки) перевірки.

Рішення про визначення грошових зобов`язань приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу з урахуванням результатів розгляду заперечень платника податків (у разі їх наявності). Платник податків або його законний представник може бути присутнім під час прийняття такого рішення.

Згідно з пунктом 86.8 статті 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Судом установлено, що спірне податкове повідомлення-рішення № від 23.09.2020 року прийнято контролюючим органом одночасно із складенням акту камеральної перевірки, тобто з порушенням порядку і строку, передбачених пунктами 86.7 та 86.8 статті 86 ПК України, що позбавило позивача права на подачу заперечень до цього акту протягом 10 робочих днів з дня його отримання та на розгляд таких заперечень.

Тож оскільки спірне рішення про застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій прийнято з порушенням закону, тому воно підлягає скасуванню як протиправне.

Таке застосування норм пунктів 86.7 та 86.8 статті 86 ПК України відповідає правовим висновкам, наведеним у постановах Верховного Суду від 15.01.2019 року у справі №826/3576/15, від 09.04.2019 року у справі №826/19830/16, від 17.02.2020 року у справі №808/7101/15, від 28.09.2020 року у справі №520/2305/19, від 14.01.2021 року у справі №808/9011/15.

Також суд погоджується з доводами позову про порушення відповідачем строку проведення камеральної перевірки, передбаченого пунктом 76.3 статті 76 ПК України, оскільки камеральна перевірка податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку за 2 квартал 2019 року, поданого позивачем 16.08.2019 року, проведена контролюючим органом поза межами 30-денного строку, визначеного цією нормою.

Доводи відповідача щодо того, що позивач сплатив накладений на нього штраф, що на думку відповідача, свідчить про відсутність предмету спорку, суд відхиляє та зазначає, що відповідно до пункту 54.6 статті 54 ПК України у разі, якщо сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, то платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до пункту 56.18 статті 56 ПК України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору. При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Згідно з пунктом 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Позивач звернувся до суду з цим позовом з дотриманням установлених строків та процедури, а сплата ним спірної суми грошового зобов`язання, яке вважається неузгодженим, не позбавляє позивача права на судовий захист та не виключає скасування незаконного рішення у судовому порядку.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже здійснені позивачем судові витрати на сплату судового збору у сумі 2270 грн. слід стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов агрофірми "Хлібороб" у формі товариства з обмеженою відповідальністю задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Кіровоградській області форми "ПС" № від 23.09.2020 року.

Стягнути на користь агрофірми "Хлібороб" у формі товариства з обмеженою відповідальністю судові витрати на сплату судового збору в сумі 2270 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області.

Копію рішення надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш