Справа № 380/9655/20
Суддя: Сидор Наталія Теодозіївна
Дата ухвалення: 2021-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/9655/20
У Х В А Л А

з питань відводу

28 квітня 2021 року

м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючої судді Сидор Н.Т.,

судді Потабенко В.А., судді Сасевича О.М.,

за участю секретаря судового засідання Шийовича Р.Я.,

позивачки,

представника відповідача Смолинця Я.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів: Сидор Н.Т., Потабенко В.А., Сасевича О.М. від перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області про визнання недійсними бюлетенів та виборів, стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

07.12.2020 на розгляд суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі щодо підміни даних у виборчому бюлетені, визнання виборів недійсними по округу № 6 Шевченківського району, в якій позивачка просить суд:

- визнати недійсними бюлетені до Львівської міської ради в окрузі № 6 Шевченківського району міста Львова у зв`язку з підміною персональних даних позивачки;

- визнати недійсними вибори до Львівської міської ради в окрузі № 6 Шевченківського району міста Львова;

- стягнути з відповідача моральну шкоду в сумі 200 000 грн.

Окрім цього, заявниця просить винести окрему ухвалу та скерувати її в прокуратуру щодо притягнення до відповідальності винних осіб, які спотворили вибір громадян України шляхом підміни даних позивачки у виборчому бюлетені і порушили Конституцію України.

Згідно з протоколом передачі судової справи, заяву на підставі п. 15 ст. 31 Кодексу адміністративного судочинства України передано раніше визначеному складу суду: Сидор Н.Т. - головуюча суддя, суддя Потабенко В.А., суддя Сасевич О.М.

Ухвалою суду від 23.02.2021 відкрито провадження за нововиявленими обставинами у справі №380/9655/20.

28.04.2021 (вх. № 30134) на розгляд суду надійшла заява ОСОБА_1 про повторний відвід колегії суддів: Сидор Н.Т., Потабенко В.А., Сасевича О.М. від перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району щодо визнання недійсними бюлетенів та виборів та стягнення моральної шкоди.

Подану заяву ОСОБА_1 мотивує тим, що названі судді не можуть переглядати рішення, про перегляд якого за нововиявленими обставинами подана заява, оскільки їхні дії викликають у заявниці сумнів в об`єктивності та неупередженості. В обґрунтування вказаного покликається на те, що розгляд справи за її позовом відбувався о 3 год 21 хв 31.10.2020 без її участі і без належного повідомлення її про проведення судового засідання, а ухвалу про залишення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без руху від 14.12.2020 надіслано їй невчасно. Заявниця заперечує висновки суду щодо недоліків поданої нею заяви та стверджує, що в ухвалі про залишення заяви без руху від 14.12.2020 колегія суддів покликається на надумані обставини.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно із ч. 4 ст. 40 КАС України, якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Підстави для відводу судді визначено ст. 36 КАС України, відповідно до якої суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст. 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Водночас, згідно з ч. 4 ст. 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Частиною 3 ст. 39 КАС України передбачено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження.

Слід зазначити, що головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово "неупереджений" передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції "неупередженість" ("безсторонність") судді", а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд касаційної інстанції вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

(і) "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

(іі) "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Отже, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію "розумного спостерігача". У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Тому коли сторони стверджують про те, що судді необ`єктивні, питання про наявність фактичного упередження не має значення, адже "правосуддя не тільки має бути здійснене, але й сприйматися як очевидно і без сумніву здійснене". Іншими словами, коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Одночасно суд підкреслює, що не може бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 5 ст. 242 КАС України).

У рішеннях Великої Палати Верховного Суду та Касаційного адміністративного суду в складі Верховного Суду у справах №523/5348/17 від 14.02.2018, №9901/573/18 від 09.08.2018, №826/23651/15 від 16.08.2018, №9901/673/18 від 01.10.2018, №800/445/16 від 18.10.2018, №855/379/19 від 01.09.2019 неодноразово висловлювалась правова позиція щодо неможливості заявлення відводу з підстав, які не можуть бути підставами відводу.

Надаючи оцінку обґрунтованості заяви про відвід колегії суддів: Сидор Н.Т., Потабенко В.А., Сасевича О.М. від перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району щодо визнання недійсними бюлетенів та виборів, стягнення моральної шкоди, суд також бере до уваги те, що окрім переліку обставин, які є безумовними підставами для відводу судді, у процесуальному законі також зазначені й виняткові випадки, за яких заявлення відводу a priori не може бути підставою для застосування цього процесуального інституту.

Зазначене відповідає правовій позиції Верховного Суду, висловленій в ухвалі від 17.07.2020 у справі № 826/11409/17.

Наведені заявницею аргументи стосовно протиправності розгляду справи № 380/9655/20 о 3 год 21 хв 31.10.2020 без її участі і без належного повідомлення її про проведення судового засідання, а також щодо відсутності підстав для постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без руху від 14.12.2020 у справі № 380/9655/20 та невчасного скерування цієї ухвали заявниці свідчать саме про незгоду ОСОБА_1 з процесуальними рішеннями, що у значенні вказаних вище імперативних приписів частини 4 статті 36 КАС України не може бути визнано обґрунтованою підставою для відводу.

Крім того, у заяві про відвід не наведено фактів прояву суддями поведінки, яка б свідчила про їхню упередженість чи небезсторонність у цій справі.

Отже, аргументи, якими ОСОБА_1 мотивує свою заяву про відвід суддів Сидор Н.Т., Потабенко В.А., Сасевича О.М. не викликають обґрунтованих сумнівів у об`єктивності суддів, оскільки немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості цих суддів як з погляду "суб`єктивного критерію", так і з погляду "об`єктивного критерію", якими керується у своїй процесуальній діяльності Європейський суд з прав людини.

Інших обставин, визначених статтею 36 чи статтею 37 КАС України, які б свідчили про особисту упередженість суддів Сидор Н.Т., Потабенко В.А., Сасевича О.М. або їхню необ`єктивність під час розгляду заяви ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі № 380/9655/20, у заяві не вказано, а суд під час розгляду заяви таких обставин також не встановив.

З огляду на наведене, суд доходить висновку, що заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів: Сидор Н.Т., Потабенко В.А., Сасевича О.М. від перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району щодо визнання недійсними бюлетенів та виборів та стягнення моральної шкоди задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 36, 37, 39, 40, 243, 256 КАС України, суд

п о с т а н о в и в :

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів: Сидор Н.Т., Потабенко В.А., Сасевича О.М. від перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області про визнання недійсними бюлетенів та виборів, стягнення моральної шкоди - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 29.04.2021.

Головуюча суддя Сидор Н.Т.

Суддя Потабенко В.А.

Суддя Сасевич О.М.