Справа № 818/1729/16
Суддя: С.М. Гелета
Дата ухвалення: 2021-04-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 квітня 2021 року Справа №818/1729/16
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Гелети С.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику осіб у приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, Головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Макаренка Олександра Миколайовича, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа - ОСОБА_2 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, -
ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, Головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Макаренка Олександра Миколайовича, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа - ОСОБА_2 про визнання протиправними дії головного інспектора будівельного нагляду управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Макаренка Олександра Миколайовича щодо не проведення перевірки за заявою від 27.09.2016 та зобов`язати провести перевірку, зобов`язати Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області за наслідками проведеної перевірки головного інспектора будівельного нагляду управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Макаренка Олександра Миколайовича та заявою про скасування реєстрації декларації від 27.09.2016 рішення в порядку ч. 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Постановою Сумського окружного адміністративного суду від 06.03.2017 по даній справі в задоволенні позовних вимог відмовлено, постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 06.06.2017 задоволено позовні вимоги частково. Постановою Верховного Суду від 20.01.2021 скасовано постанову Сумського окружного адміністративного суду від 06.03.2017 та постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 06.06.2017, справу направлено до Сумського окружного адміністративного суду на новий розгляд. Провадження у справі було призначено до нового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Ухвалою суду від 22.03.2021 залучено співвідповідачем Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.
В позові позивач свої вимоги мотивує тим, що в декларації про початок виконання будівельних робіт та в декларації про готовність об"єкта до експлуатації - реконструкція квартири за адресою АДРЕСА_1 , були наведені недостовірні дані. На час подання вказаних декларацій, будівництво прибудови до квартири АДРЕСА_2 вже було самочинно збудоване.
Так, позивач зазначає, що йому по праву власності належить квартира АДРЕСА_3 та, окрім іншого, частина сараю літ. «Г», які розташовані на земельній ділянці, площею 0,0108 га. Власником квартири АДРЕСА_4 цього будинку був, нині померлий ОСОБА_3 , який на відстані 0,6 м від стіни, належної йому частини сараю літ. «Г» збудував цегляну прибудову. Позивач вважає, що такими діями ОСОБА_3 порушив вимоги ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», ст. 16 Закону України «Про основи містобудування, пунктів 3.25, 3.25а, таблицю 1 додатку 3.1 (обов`язків) «Протипожежні вимоги» ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень, затвердженого наказом Державного комітету у справах містобудування і архітектури № 44 від 17 квітня 1992 року. З`ясувавши зазначені обставини, 27 вересня 2016 року позивач звернувся до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області із заявою про скасування реєстрації: Декларації про початок виконання будівельних робіт від 21 січня 2015 року та Декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 02 лютого 2015 року, замовником яких був ОСОБА_3 . Позивач вважає, отриману відповідь на його звернення, такою, що посвідчує протиправну бездіяльність відповідачів, та порушує його права.
Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, заперечуючи проти позову, свою позицію у письмових поясненнях обґрунтовує тим, що за зверненням позивача від 18.07.2016 була проведена позапланова перевірка об"єкту будівництва "Будівництво прибудови до квартири АДРЕСА_2 , про що складено акт від 08.08.2016. При повторному зверненні позивача провести перевірку вказаного об`єкту будівництва, перевірка не проводилася у зв`язку зі смертю суб`єкта декларування та відсутністю правонаступника.
Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України надало письмові пояснення своєї позиції по справі, в яких зазначає, що Державна архітектурно-будівельної інспекції України знаходиться у стані припинення, зазначено про відсутність підстав для задоволення позову з тих підстав, що на момент подання заяви позивачем спадкоємці спірного об`єкту будівництва не вступили в право спадщини, що унеможливило проведення перевірки.
Від третьої особи письмових пояснень своєї позиції по справі не надано до суду.
Дослідивши матеріали справи, письмові пояснення учасників справи, наявні в матеріалах справи, суд зазначає наступне.
На підставі звернення ОСОБА_1 від 18.07.2016, управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області було видано направлення для проведення позапланової перевірки від 01.08.2016 №453 щодо об`єкту будівництва "Будівництво прибудови до квартири АДРЕСА_2 (а.с.59).
За результатами перевірки складено акт від 08.08.2016 №453, яким встановлено, що на час перевірки власник земельної ділянки по АДРЕСА_5 та нерухомого майна ОСОБА_3 помер (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 04.03.2016), а спадкоємці на час здійснення виходу на місце будівництва об`єкту не вступили в право спадщини.
Також в акті зазначено, що сином покійного ОСОБА_2 наданий технічний паспорт на квартиру АДРЕСА_2 , виданий Роменським МБТІ від 26.01.2015, в якому замовником технічної інвентаризації виступає ОСОБА_3 . При цьому, на момент здійснення виходу на об`єкт будівництва зафіксовано, що функціональне призначення квартири відповідає фактичному. Відхилень від виданого технічного паспорта не виявлено. Площа квартири відповідно до технічного паспорта складає 54,3 кв.м. Крім того, ОСОБА_2 було надано державний акт на право власності на земельну ділянку серія ЯМ 193797 від 25.12.2012. Цільове використання - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Власником земельної ділянки зазначено ОСОБА_3 . Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 05.03.2015, а саме на квартиру АДРЕСА_2 (індексний № 34582408) та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (індексний № 34582677) власником майна є ОСОБА_3 (а.с.60).
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Згідно з ч.ч. 1 та 2 ст. 41 Закону України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пунктів 1, 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції). Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.
Відповідно до п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є: < > звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства, < > .
Пунктами 16, 17 цього Порядку передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).
Частина друга ст. 39-1 Закону № 3038-VI передбачає, що у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.
Відповідно до п. 22 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461, у разі виявлення Інспекцією недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню Інспекцією.
Інспекція скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного наказу та виключає запис про її реєстрацію з єдиного реєстру протягом п`яти робочих днів з дня виявлення факту подання недостовірних даних, наведених у декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.
Інспекція скасовує реєстрацію декларації за рішенням суду про скасування реєстрації декларації, що набрало законної сили.
Про скасування реєстрації декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня її скасування.
Після скасування реєстрації декларації замовник має право повторно подати її згідно з вимогами, встановленими законодавством.
З наведених норм законодавства слідує, що реєстрація декларації про готовність об`єкта до експлуатації може бути скасована лише у разі виявлення Державною архітектурно-будівельною інспекцією та її територіальними органами недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.
У відповідності до п. 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Пунктом 11 вказаного Порядку передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: 1) безперешкодного доступу на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 8) отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Судом установлено, що на підставі попереднього звернення ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області від 18 липня 2016 року та звернення до Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 22 липня 2016 року державному інспектору ОСОБА_4 було видано направлення для проведення перевірки № 453 від 01 серпня 2016 року про здійснення позапланової перевірки об`єкту будівництва «Будівництво прибудови до квартири АДРЕСА_2 (а.с. 59).
Судом установлено, що 08 серпня 2016 року державним інспектором із залученням представника відділу містобудування та архітектури Роменської міської ради була проведена позапланова перевірка домоволодіння по АДРЕСА_1 , за наслідками якої складений акт № 453.
Під час перевірки встановлено, що власником зазначеного домоволодіння є гр. ОСОБА_3 , який помер (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 від 04 березня 2016 року). На момент перевірки син померлого власника ОСОБА_2 , який не вступив в право спадщини, надав до перевірки документи на ім`я батька: свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 05 березня 2015 року, технічний паспорт на квартиру АДРЕСА_2 , державний акт на право власності на земельну ділянку /а.с. 59, 60/.
За висновками державного інспектора, викладеними в акті перевірки № 453 від 08 серпня 2016 року провести перевірку на даний час неможливо, оскільки на момент здійснення заходу спадкоємці ОСОБА_3 не вступили в право спадщини.
У відповідь на звернення позивача листом від 26 жовтня 2016 року за № 40-1018/3820-16 Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області повідомив позивача про те, що попередній власник земельної ділянки та об`єкта нерухомого майна помер, спадкоємці останнього не вступили в право спадщини, перевірку за його заявою проведено не було з підстав, встановлених п. 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Суд не погоджується із належним розглядом Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області заяви позивача від 28.09.2016, виходячи із наступного.
За змістом статті 41 Закону України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин; далі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Згідно із частиною 2 статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Частиною 3 статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
На виконання зазначеної норми закону Кабінет Міністрів України постановою від 23 травня 2011 року № 553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку № 553).
Відповідно до пункту 6 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 7 Порядку № 553).
При цьому вказаний пункт Порядку також визначає перелік підстав для проведення позапланової перевірки, який є вичерпним та не підлягає розширеному тлумаченню. Зокрема, це:
подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;
звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;
вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.
Зміст наведених норм права свідчить про те, що позапланова перевірка може бути проведена виключно у разі наявності підстав, визначених у пункті 7 Порядку № 553, про що повинно бути зазначено у направленні для її проведення.
Пунктом 2 частиною 1 статті 41 Закону №3038-VI передбачено, що підстави для проведення позапланової перевірки є необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.
З аналізу наведених норм слідує, що підстави для скасування декларації про початок виконання будівельних робіт та скасування її реєстрації встановлюються та, відповідно, виявляються органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатом проведення перевірки.
Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду 28 лютого 2020 року у справі №817/715/16.
Відповідно до ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі якщо замовник самостійно виявив технічну помилку у надісланому повідомленні про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт, зареєстрованій декларації про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт або про готовність об`єкта до експлуатації, а також у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до закону, до такого повідомлення або декларації вносяться зміни у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Замовник зобов`язаний протягом трьох робочих днів надати достовірні дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю відповідних відомостей до реєстру, а також до повідомлення або декларації.
У разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.
Після скасування реєстрації відповідного повідомлення або декларації замовник має право повторно надіслати повідомлення або подати декларацію згідно з вимогами, встановленими законодавством.
В даному випадку, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області повідомило позивача про те, що була проведене перевірка, за результатами якої складено акт, в якому зазначено про неможливість провести перевірку у зв`язку із смертю ОСОБА_3 , а тому зазначається про неможливість проведення перевірки.
Разом із тим, в заяві від 27.09.2016 позивач просив відповідача скасувати реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт та про готовність об`єкта до експлуатації, в якій повідомлено обставини можливих недостовірних даних щодо будівельних робіт.
При цьому у відповіді від 26.10.2016 №40-1018/2820-16 відсутній висновок стосовно вимог позивача того, чи є підстави для задоволення чи відмовити у задоволенні вимог щодо скасування декларацій, відсутні докази проведення перевірки.
Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені у пункті 11 вказаного Порядку та кореспондуються з положеннями статті 41 Закону № 3038-VI.
Так, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:
1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;
2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;
3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:
а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;
б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;
4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;
4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством;
6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;
7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;
8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;
9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;
10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо - та відеотехніки;
11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.
За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (пункти 16, 17 Порядку № 553).
Права та обов`язки суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль зазначені пунктах 13, 14 Порядку № 553.
Зокрема, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.
Під час касаційного перегляду справи, Верховним Судом в постанові від 20.01.2021 по даній справі зазначено, що проаналізувавши положення статті 41 Закону № 3038-VI та Порядку № 553 колегія суддів дійшла висновку, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватись лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт.
Тобто за загальним правилом такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва.
Виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва у зв`язку з чим, такі перевірки можуть стосуватися й збудованого об`єкту.
В матеріалах справи наявне свідоцтво від 05 березня 2015 року про право власності на нерухоме майно квартира ( АДРЕСА_1 ), загальною площею 54, 3 кв. м, житлова площа 26,6 кв. м., оформлена на ОСОБА_3 (а.с. 63). Також у матеріалах справи міститься зареєстрована Управлінням ДАБІ у Сумській області 02 лютого 2015 року декларація про готовність об`єкта до експлуатації. Тобто, зазначене свідоцтво про право власності видане до проведення перевірки 08 серпня 2016 року.
Посилання у відповіді Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, що були призначені перевірки попередніх звернень позивача, суд зазначає, що такі висновки не є підставою для не розгляду звернення позивача, який додатково зазначав про наявність відомостей, які отримані після призначення попередніх перевірок відповідачем.
Також не є доказом належного розгляду заяви позивача та надання відповіді позивачу посилання Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області в листі від 26.10.2016 на те, що відповідно до п. 22 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердж. постановою Кабінету Міністрів України
від 13 квітня 2011 р. № 466, орган державного архітектурно-будівельного контролю також скасовує реєстрацію декларації за рішенням суду про скасування реєстрації декларації, що набрало законної сили.
Відповідно до ч. 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.
Відповідно до абз. 8 п. 22 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердж. постановою Кабінету Міністрів України
від 13 квітня 2011 р. № 466 передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування. .
Таким чином заява позивача від 27.09.2016 Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області розглянута неналежним чином, повноваження на скасування реєстрації декларації на час виникнення спірних правовідносин були також і у органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Під час нового розгляду справи по суті, судом враховується, що Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області є на даний час структурним підрозділом Державної архітектурно-будівельної інспекції України, про що зазначено в письмових поясненнях відповідача.
Відповідно до п.1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 9 липня 2014 р. № 294 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2020 р. № 219), Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій (далі - Міністр) і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду в частині надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом. Посилання відповідача на те, що на даний час Державна архітектурно-будівельна інспекція України знаходиться в стані припинення, суд зазначає, що на даний час Державна архітектурно-будівельна інспекція України не є ліквідованою чи припиненою, згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань знаходиться тривалий час в стані припинення. Таким чином саме відповідач повинен організувати розгляд заяви позивача та надати відповідь по суті поставлених питань.
Суд, враховуючи вищезазначене, вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог у відповідності до ст. 9 КАС України та зобов`язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України розглянути повторно заяву позивача від 27.09.2016.
Разом із тим, суд відмовляє в задоволенні позовних вимог щодо визнання протиправними дії головного інспектора будівельного нагляду управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Макаренка Олександра Миколайовича щодо не проведення перевірки за заявою від 27.09.2016 та зобов`язати провести перевірку, враховуючи те, що матеріалами справи не підтверджується факт того, що головному інспектору будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Макаренку Олександру Миколайовичу було видано відповідне направлення на перевірку, і головним інспектором така перевірка не проводилася.
Крім того, задоволенню не підлягають вимоги позивача щодо зобов`язання Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області за наслідками проведеної перевірки головного інспектора будівельного нагляду управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Макаренка Олександра Миколайовича та заявою про скасування реєстрації декларації від 27.09.2016 рішення в порядку ч. 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
В даному випадку, такі вимоги заявлені на майбутнє, і не можуть бути задоволені судом. На час виникнення спірних правовідносин, виключно у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Таким чином саме під час розгляду заяви саме відповідачем повинні зроблені відповідні висновки щодо наявності повноважень відповідача та підстав вчиняти дії щодо скасування декларацій.
Такі висновки органом державного архітектурно-будівельного контролю не зроблені, не встановлені, перевірка, за результатами якої державним інспектором зроблені такі висновки, не проводилася, акт не складено, а тому вимоги позивача є передчасними.
Також стосовно висновків Верховного Суду, викладені в постанові від 20.01.2021, якою скасовано постанову Сумського окружного адміністративного суду від 06.03.2017 та постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 06.06.2017, направляючи справу на новий розгляд, суд касаційної інстанції зазначив, що суд апеляційної інстанції зобов`язав провести перевірку на підставі наказу УДАБІ у Сумській області від 08 вересня 2016 року №976, проте такий не приймався управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області. Проте матеріали справи не містять копії такого наказу, а відтак відсутня можливість надати йому оцінку з врахуванням тверджень відповідача про його фактичне існування.
Судом було витребувано у відповідачів такий наказ, і згідно письмових пояснень відповідачі підтвердили, що дійсно такий наказ не приймався, а існує наказ Державної архітектурно будівельної інспекції України від 08 вересня 2015 року № 976 про удосконалення роботи із здійсненням заходів державного архітектурно-будівельного контролю, а саме уповноважено керівників територіальних органів-структурних підрозділів апарату Держархбудінспекції направляти головних інспекторів будівельного нагляду на проведення планових та позапланових перевірок, на період до утворення відповідних структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських державних адміністрацій та виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад і затвердження акта спільної комісії відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства». Порядком № 533 не передбачено прийняття наказу на здійснення позапланової перевірки.
Відповідно до ст. 139 КАС України позивачу підлягає відшкодуванню сума судового збору, сплачена при зверненні до суду, пропорційно розміру задоволених вимог, яка підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України в сумі 551,20 грн.
Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області, Головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Макаренка Олександра Миколайовича, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа - ОСОБА_2 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії задовольнити частково.
Зобов`язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію (м.Київ, вул.. Бульвар Лесі Українки, 26, і.к. 37471912) повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 27.09.2016.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України ( м.Київ, вул. Бульвар Лесі Українки, 26, і.к. 37471912) на користь позивача ОСОБА_1 ( АДРЕСА_6 ,і.к. НОМЕР_3 ) 551,20 грн. у відшкодування витрат по сплаті судового збору.
В задоволенні інших вимог відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено та підписано 30.04.2021

Суддя С.М. Гелета