Справа № 160/8226/20
Суддя: Каракашьян С.К.
Дата ухвалення: 2021-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

29 квітня 2021 року м. Київ № 160/8226/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Каракашьяна С.К., розглянувши в порядку письмового провадження питання про відвід судді Шулежка В.П., в адміністративній справі №160/8226/20

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Дайтона Груп»
до треті особи: Київської міської ради Акціонерне товариство «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Рочестер»; Громадська організація «Захистимо Протасів Яр»; ОСОБА_1
провизнання протиправними дій та скасування рішень,
ВСТАНОВИВ:

В провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебуває адміністративна справа за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Дайтона Груп» до Київської міської ради, за участю третіх осіб - Акціонерного товариства «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Рочестер», Громадської організації «Захистимо Протасів Яр», ОСОБА_1 про визнання протиправними дій відповідача при прийнятті рішень від 28.07.2020 №59/9138 «Про повернення статусу території зелених насаджень загального користування земельними ділянками у парку відпочинку Протасів Яр у Солом`янському районі м. Києва» та від 28.07.2020 №60/9139 «Про заяву Київської міської ради щодо ситуації із намірами забудови території Протасового яру», скасування рішень відповідача від 28.07.2020 №59/9138 та від 28.07.2020 №60/9139.

Представником Київської міської ради подано до суду 28.04.2021 заяву про відвід судді Шулежка В.П. посилаючись на наявність обставин, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності головуючого судді.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.04.2021 у справі №160/8226/20 визнано заявлений відвід судді Шулежка В.П. необґрунтованим. Відповідно до статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України передано заяву про відвід для вирішення іншим складом суду у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Вирішення питання про відвід судді Шулежка В.П. здійснюється суддею Каракашьяном С.К., який не входить до складу суду, що розглядає справу №160/8226/20 відповідно до протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями від 28.04.2021, у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглядаючи заявлений відвід судді, суд зазначає наступне.

Згідно із приписами частини восьмої статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Частиною третьою статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Суд ухвалою, без виходу до нарадчої кімнати, залишає заяву про відвід, яка повторно подана з тих самих підстав, без розгляду.

Згідно частини першої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Поряд з цим, частини четверта статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Водночас, Суд, який розглядає справу має бути "безстороннім" і "незалежним" (стаття 6 частина 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод).

Поняття незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою.

З суб`єктивної точки зору, суд не повинен виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання.

Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ, у т.ч. подібних.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Газета Україна-центр" проти України" від 15 липня 2010 року зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатись на підставі суб`єктивного і об`єктивного критеріїв. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. У контексті об`єктивного критерію слід визначити чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суддів. З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть бути важливими, або іншими словами, "правосуддя має не тільки чиниться, також має бути видно, що воно чиниться". На кону стоїть довіра, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти в громадськість.

Також, щодо об`єктивної неупередженості зазначено у справі "Фей проти Австрії". Зокрема, Європейський суд з прав людини вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

В обґрунтування заявленого відводу представник Київської міської ради зазначив про те, що ним на електронну пошту суду надіслано клопотання про відкладення судового засідання, призначеного на 27.04.2021, проте суддею не було відкладено розгляд справи, незважаючи на наявність вказаного клопотання, чим порушено права Київської міської ради як відповідача у справі на участь в розгляді справи. Також, представником відповідача зазначено, що суддею Шулежко В.П. безпідставно задоволено заяву TOB "Дайтона груп" про забезпечення позову.

На думку представника відповідача, зазначені обставини є обставинами, які викликають сумнів у неупередженості судді Шулежка В.П.

Ознайомившись в порядку письмового провадження із заявою представника відповідача про відвід судді Шулежка В.П., суд встановив, що заявник фактично не погоджується з процесуальним рішенням та діями суду, що не може свідчити про існування обставин, які викликають сумніви в неупередженості судді.

Суд зазначає, що з аналізу норм Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішеннями або окремою думкою судді в інших справах, висловлена публічна думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не можуть бути підставою для відводу

У випадку незгоди сторони по справі з процесуальними рішеннями суду, така сторона не позбавлена можливості оскаржити судове рішення в апеляційному та касаційному порядку за правилами, встановленими Кодексом адміністративного судочинства України.

Разом з тим, інші доводи заявника є суб`єктивними, посилання на нібито упередженість ґрунтуються виключно на його суб`єктивних припущеннях та не підтверджуються доказами. Зазначене не може вплинути на справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення спору з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів особи, а суб`єктивна думка заявника не може бути підставою для задоволення заяви.

Таким чином, твердження заявника про сумніви в неупередженості судді Шулежка В.П. є необґрунтованими та не підтверджуються належними і допустимими доказами, а подана заява про відвід судді немотивована.

Обставин, які можуть вказувати, що суддя прямо чи опосередковано зацікавлений у результаті розгляду справи не встановлено.

На підставі викладеного та керуючись статтями 36, 39, 40, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника Київської міської ради про відвід судді Шулежка В.П. від розгляду адміністративної справи №160/8226/20 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.К. Каракашьян