Справа № 520/5506/21
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2021-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

Харків

27 квітня 2021 року № 520/5506/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі судді Білової О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Системи прогресивної очистки" (вул. Благовіщенська, буд. 24, м. Харків, 61024, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "Системи прогресивної очистки" з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління ДПС у Харківській області від 16 березня 2021 року № 1713-п Про проведення документальної планової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Системи прогресивної очистки».

Ухвалою суду від 06.04.2021 відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

Від представника відповідача 26.04.2021 надійшли одночасно клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, та про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

В обґрунтування клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження відповідач зазначив, що за рахунок саме податкових платежів формується більша частина доходів, з яких першочергово кошти спрямовуються на виплати соціально-незахищеним верствам населення (дітям-сиротам, інвалідам, багатодітним сім`ям), забезпечується фінансування закладів охорони здоров`я та освіти, заходів економічного розвитку країни, а також своєчасність виплати заробітної плати, стипендії, інших виплат працівникам бюджетної сфери. Разом з тим, ст. 328 КАС України обмежено право сторін на касаційне оскарження рішень у справах незначної складності, що, на думку відповідача, суперечить положенням ст. 13 КАС України щодо права на касаційне оскарження. Отже, з метою встановлення соціальної справедливості, керуючись виключно інтересами держави, вважає за необхідним розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.

В обґрунтування клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом сторін) відповідач зазначив, що такий розгляд забезпечить реалізацію права на участь в судовому засіданні та надання пояснень з приводу обставин справи, що може вплинути на законність та обґрунтованість судового рішення за результатами розгляду справи, а також з метою забезпечення належного захисту інтересів Держави.

Вирішуючи заявлені відповідачем клопотання, суд виходить з таких приписів діючого законодавства та фактичних обставин справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 КАС України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративною справою незначної складності (малозначною справую) є адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Враховуючи вказані нормативні приписи, викладені відповідачем доводи в обґрунтування клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження не беруться судом до уваги з огляд на таке.

Предметом розгляду у даній справі є скасування наказу на проведення документальної планової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Системи прогресивної очистки» та не стосується нарахування або стягнення податкових зобов`язань, з огляду на що посилання відповідача на порядок формування доходів бюджету та мету встановлення соціальної справедливості не є належними доводами в обґрунтування підстав необхідності розгляду вказаної справи в порядку загального позовного провадження.

Стосовно доводів про неможливість реалізації відповідачем права на касаційне оскарження суд зазначає, що правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, відповідають Конституції України, відповідно до статті 129 якої основними засадами судочинства є, серед інших, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках на касаційне оскарження судового рішення.

Зазначене відповідає Рекомендаціям № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від 07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).

З огляду на зазначене, посилання відповідача на неможливість реалізації права на касаційне оскарження не є належним обґрунтуванням необхідності розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Відтак, у задоволенні зазначеного клопотання належить відмовити.

Щодо клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засідання за участі (з викликом сторін), суд зазначає наступне.

Відповідачем в поданому 26.04.2021 клопотанні не зазначено будь-яких обставин, які б доводили неможливість ефективного та об`єктивного судового розгляду без проведення судового засідання.

Посилання відповідача на необхідність надання пояснень в судовому засіданні з приводу обставин справи, що може вплинути на законність та обґрунтованість судового рішення, а також з метою забезпечення належного захисту інтересів Держави не є обґрунтованими, оскільки відповідач не позбавлений надати такі пояснення в письмовому вигляді в порядку, встановленому КАС України. Крім того, предмет доказування у даній справі не включає значного обсягу обставин, а доводи позову та відзиву пов`язані з наданням сторонами різної оцінки встановленим нормативним приписам, що регулюють спірні правовідносини.

Згідно з п. 2 ч. 6 ст. 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Враховуючи характер спірних правовідносин, обраний позивачем спосіб захисту, обсяг доказів та предмет доказування у справі, суд в ухвалі від 06.04.2021 зазначив, що вважає відсутніми підстави для призначення справи до судового розгляду в судовому засіданні з повідомленням сторін, відповідач не навів інших суттєвих обґрунтувань щодо неможливості розгляду цієї справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Зазначене є підставою для відмови в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Керуючись ст. ст. 4, 11, 12, 20, 256, 257-262, 294 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження залишити без задоволення.

Клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Білова О.В.