Справа № 520/7176/21
Суддя: Севастьяненко К.О.
Дата ухвалення: 2021-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 квітня 2021 р. Справа № 520/7176/21

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Севастьяненко К.О., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, ) , Міністерства внутрішніх справ України (розпорядник коштів) (вул. Академіка Богомольця, буд. 10, м. Київ, 01601, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

-визнати бездіяльність Головного управління національної поліції в Харківській області (61202, м. Харків, вул. Жон Мироносиць, 5, ) та Міністерства внутрішніх справ України (розпорядника коштів) (01601, м. Київ, вул. Академіка Богомольця, 10, ) щодо затримки нарахування та виплати ОСОБА_1 , яка мешкає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 одноразової вихідної допомоги та остаточного розрахунку при звільненні за власним бажанням у зв`язку з виходом на пенсію за вислугою років - неправомірними;

-зобов`язати Головне управління національної поліції в Харківській області (61202, м. Харків, вул. Жон Мироносиць, 5, ) та Міністерство внутрішніх справ України (розпорядник коштів) (01601, м. Київ, вул. Академіка Богомольця 10, ) нарахувати та виплатити ОСОБА_1 , яка мешкає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 одноразову вихідну допомогу та остаточний розрахунок при звільненні за власним бажанням у зв`язку з виходом на пенсію за вислугою років;

-стягнути з Головного управління національної поліції в Харківській області (61202, м. Харків, вул. Жон Мироносиць, 5, ) та Міністерства внутрішніх справ України (розпорядника коштів) (01601, м. Київ, вул. Академіка Богомольця, 10, ) на користь ОСОБА_1 , яка мешкає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ідентифікаційний код НОМЕР_1 користь - середній заробіток за весь час затримки виплати вихідної допомоги та остаточного розрахунку починаючи з 23 січня 2021 року до часу постановлення судового рішення;

-зобов`язати Головне управління національної поліції в Харківській області (61202, м. Харків, вул. Жон Мироносиць, 5, ) та Міністерство внутрішніх справ України (розпорядник коштів) (01601, м. Київ, вул. Академіка Богомольця, 10, ) нарахувати та виплатити ОСОБА_1 , яка мешкає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 втрачену із-за інфляції заробітну плату за період з 01.01.2015 року по 31 грудня 2020 року включно, у розмірах який визначено Міністерством фінансів України;

-стягнути з Головного управління національної поліції в Харківській області (61202, м. Харків, вул. Жон Мироносиць, 5, ) та Міністерства внутрішніх справ України (розпорядника коштів) (01601, м. Київ, вул. Академіка Богомольця, 10, ) на користь ОСОБА_1 , яка мешкає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 користь позивача моральну шкоду, заподіяну позивачу понесеними моральними стражданнями, які викликані бездіяльністю відповідачів у розмірі по 10 000 (десять) тисяч гривень з кожного відповідача;

-стягнути з Головного управління національної поліції в Харківській області (61202, м. Харків, вул. Жон Мироносиць, 5, ) та Міністерства внутрішніх справ України (розпорядника коштів) (01601, м. Київ, вул. Академіка Богомольця 10, ) в рівних частках на користь ОСОБА_1 , яка мешкає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 користь позивача судові витрати по сплаті судового збору в сумі 908,0 грн.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позов подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судом встановлено, що позивачем надано до суду документ про сплату судового збору на суму 908,0 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" №3674-VI від 08.07.2011 року судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

При цьому, позивач в позовній заяві зазначає, що за правовим висновком Верховного Суду України щодо застосування норми права, викладений у його постанові від 14.03.2017 у справі №21-3944а16, вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності є однією вимогою. Пункт 23 ч. 1 ст. 4 КАС України також визначає похідну позовну вимогу як вимогу, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги). У відповідності до приписів ч. 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI "Про судовий збір" за подання адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду, що на день подачі позову складає 908,0 грн. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (абзац 2 частини 3 статті 6 Закону № 3674-VI). В даній позовній заяві заявлено одну вимогу немайнового характеру (п.2). Інша вимога є похідною до неї.

Згідно змісту позовних вимог позивачем заявлено чотири вимоги.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України Про судовий збір за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Суд зазначає, що відповідно до п.1 ч.1 ст.5 Закону України Про судовий збір від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Так, пункт 1 частини першої статті 5 Закону України Про судовий збір закріплює дві категорії справ, за позовні вимоги у яких позивачі звільняються від сплати судового збору: про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Законодавство не звільняє особу від обов`язку щодо сплати судового збору в справах за іншими позовними вимогами.

Вихідна допомога - це грошова виплата працівникові, який звільнений з роботи не з власної ініціативи, яку виплачує роботодавець у випадках, передбачених законом або сторонами. Основним завданням вихідної допомоги є матеріальне забезпечення звільненого працівника в період пошуку ним нової роботи.

Вихідна допомога не ототожнюється із заробітною платою, оскільки її розмір не пов`язаний з кількістю і якістю праці, а лише з фактом звільнення працівника з визначених законом підстав.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року у справі №910/4518/16 (провадження №12-301гс18) дійшла висновку, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України Про судовий збір, згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 24 квітня 2019 року по справі №607/14495/16-ц, від 23 лютого 2021 року у справі №360/3166/20.

Згідно з ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що вимоги про стягнення середнього заробітку за весь час затримки виплати вихідної допомоги та стягнення одноразової вихідної допомоги є майновими вимогами за звернення до суду з якими слід сплачувати судовий збір.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою - ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Згідно з абзацом 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 1 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2270 гривень.

Як вбачається зі змісту заявлених позовних вимог, позивач звернувся до суду із вимогами майнового характеру.

Таким чином, позивачу слід надати оригінал документу про сплату судового збору на суму 908,0 грн., з урахуванням уже сплаченого судового збору у розмірі 908,0 грн.

Згідно змісту позовної заяви позивач зазначає, що останній не здійснено дій щодо індексації заробітної плати, а згідно позовних вимог просить суд стягнути інфляцію.

Таким чином, позивачу слід викласти зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та надати відповідні уточнення до позовної заяви.

Водночас гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя від 14.05.1981№ R (81): «В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати» (підпункт 12 пункту D).

Сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду є складовою доступу до правосуддя.

Суд касаційної скарги вважає за необхідне звернути увагу на практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд), за якою вимога сплатити судовий збір не порушує право заявників на доступ до правосуддя, оскільки судовий збір є певним законним обмежувальним заходом, який є формою регулювання доступу до суду, а також попередження подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів. Таке обмеження не може розглядатись як таке, що саме по собі суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована згідно із Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР та набрала чинності для України 11 вересня 1997 року, який гарантує кожному право на розгляд його справи судом.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 5, 160, 161, 168, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву - залишити без руху.

Надати позивачеві термін - п`ять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду:

- доказів сплати судового збору за подачу даного адміністративного позову у розмірі 908,0 грн. за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101, , МФО 899998, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), рахунок UA4020661, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - "судовий збір, код ЄДРПОУ суду 34390710;

- уточнення до позовної заяви, з урахуванням висновків суду.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Севастьяненко К.О.