Справа № 520/18498/2020
Суддя: Ніколаєва О.В.
Дата ухвалення: 2021-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Харків
27 квітня 2021 року Справа №520/18498/2020
Харківський окружний адміністративний суд у складі судді Ніколаєвої О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу
за позовом ОСОБА_1

до Харківського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 (далі по тексту позивач, ОСОБА_1 ) 21.12.2020 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Харківського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (далі по тексту відповідач) в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у невнесенні відомостей щодо розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням позивачу виходячи з 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом України «Про державний бюджет України на 2019 рік» станом на 01.01.2019 та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, надбавки за вислугу років (50%) відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-ХІІ, постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 №704 та щодо відсоткового розміру доплати за науковий ступінь та доплати за вчене звання відповідно до частини другої статті 59 Закону України «Про вищу освіту» у довідку Харківського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки від 30.11.2020 №ФХ-114271 про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019;

- зобов`язати відповідача виготовити та направити до ГУ ПФ України в Харківській області нову довідку про розмір грошового забезпечення позивача, яка містить відомості про грошове забезпечення з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» станом на 01.01.2019 та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, надбавки за вислугу років (50%) та додаткових видів грошового забезпечення станом на 05.03.2019 відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-ХІІ та постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 №704 та з урахуванням доплати за науковий ступінь кандидат наук - 15% від посадового окладу та доплати за вчене звання - старший науковий співробітник - 25 % від посадового окладу відповідно до положення частини другої статті 59 Закону України «Про вищу освіту».

В обґрунтування позову позивач зазначив, що відповідачем, на думку позивача, вчинено протиправні дії щодо непроведення перерахунку посадового окладу та окладу за військовим званням у довідці про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2019 та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, надбавки за вислугу років, надбавки за особливості проходження служби, премії, відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-ХІІ, постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 №704 та норми приміток Додатків 1-14 до неї. Водночас вказав, що відповідач у довідці про розмір грошового забезпечення невірно визначив відсоток до доплати за учене звання кандидат наук та доплати за науковий ступінь позивачу.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 28.12.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи у адміністративній справі №520/18498/2020.

Цією ж ухвалою відповідачу надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву протягом 15 днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідачем 18.01.2021 до суду надано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідач у спірних правовідносинах діяв згідно чинного законодавства.

Розглянувши надані сторонами документи, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Харківський окружний адміністративний суд встановив наступне.

Судом встановлено, що позивач проходив публічну військову службу у Харківському університеті Повітряних сил та з 29.08.2005 звільнений у запас з посади заступника начальника кафедри авіаційних двигунів інженерно-авіаційного факультету.

З матеріалів справи вбачається, що позивач на теперішній час перебуває на пенсійному обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Харківській області та отримує пенсію за вислугою років відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення військовослужбовців та осіб начальницького і рядового складу», як особа звільнена з військової служби.

Харківським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки на виконання постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 12.11.2020 у справі 520/3624/19 складено довідку від 30.11.2020 №ФХ-114271 про розмір грошового забезпечення позивача станом на 05.03.2019, з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення, яка містить відомості про розрахунок розміру посадового окладу за посадою заступника начальника кафедри авіаційних двигунів інженерно-авіаційного факультету Харківського університету Повітряних сил: посадовий оклад 8460,00 грн.; оклад за військове звання (полковник) 1480,00 грн.; надбавка за вислугу років 50% - 4970,00 грн.; надбавка за особливості проходження служби 65% - 9691,00 грн.; надбавка на службу в умовах режимних обмежень 10% - 846,00 грн.; доплата за науковий ступінь 5% - 423,00 грн.; доплата за вчене звання 5% - 423,00 грн.; премія 35% - 2961,00 грн. Зазначену довідку направлено до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області для перерахунку пенсії.

Позивач не погоджується з вказаною довідкою, оскільки, на думку позивача, у довідці про розмір грошового забезпечення помилковозазначено посадовий оклад, оклад за військове звання та відсоткової надбавки за вислугу років, яка не відповідає пункту 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 до Постанови Кабінету Міністрів України №704 з розрахунком не менше 50% розміру мінімальної заробітної плати, установленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» станом на 01.01.2019.

Водночас, позивач не погоджується з відсотковими значеннями додаткових видів грошового забезпечення, а саме: доплата за науковий ступінь та доплата за вчене звання мають складати 15% та 25% відповідно, тоді як у довідці визначені у розмірі по 5% відсотків, що, на думку позивача, не відповідає вимогам частини другої статті 59 Закону України «Про Вищу освіту».

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Щодо неправильного розрахунку посадового окладу, окладу за військовим званням та відсоткової надбавки за вислугу років, яка не відповідає пункту 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 до Постанови Кабінету Міністрів України №704 з розрахунком не менше 50% розміру мінімальної заробітної плати, установленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» станом на 01.01.2019, суд зазначає наступне.

З метою з`ясування питання правильності застосування пункту 4 Постанови Кабінету Міністрів України №704 у взаємоз`язку з Примітками до неї, варто дослідити історію внесення змін до вказаної Постанови Кабінету Міністрів України.

Станом на час прийняття Постанови Кабінету Міністрів України №704 пункт 4 зазначеної постанови передбачав, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

У свою чергу додатки 1, 12, 13, 14 до пункту 4 Постанови Кабінету Міністрів України №704 містять примітки, у яких в якості розрахункової величини зазначений розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року).

У Додатках 1 та 14 до Постанови Кабінету Міністрів України №704 у вигляді таблиці зазначені відповідні тарифні коефіцієнти. Вказані Додатки також мають примітки пояснювального характеру. Зокрема, у цих примітках наведена інформація щодо арифметичної дії (множення), яка застосовується при обчисленні розмірів посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням, в залежності від відповідних тарифних коефіцієнтів, та наведені правила округлення розрахунків. У цих примітках норми права не містяться.

Тобто, вказані додатки до пункту 4 Постанови Кабінету Міністрів України №704 дублювали положення пункту 4 Постанови Кабінету Міністрів України №704 у частині зазначення розрахункової величини - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року).

У подальшому Постановою Кабінету Міністрів України №103 внесено зміни до Постанови Кабінету Міністрів України №704 та пункт 4 викладено у новій редакції, а саме: виключено вимогу щодо обрахування посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями виходячи із розрахункової величини «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року)», вказавши цю розрахункову величину як «розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року».

Однак зміст приміток до Додатків 1 та 14 до Постанови Кабінету Міністрів України №704 не було приведено у відповідність з нормою пункту 4 цієї Постанови.

Проте, неприведення Кабінетом Міністрів України приміток до додатків 1, 12, 13, 14 Постанови Кабінету Міністрів України №704 у відповідність до змін, що були внесені у пункт 4 цієї ж Постанови Кабінету Міністрів України, не може бути підставою для обчислення посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням з використанням у якості розрахункової величини «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року)».

При цьому, вказані недоліки були виправлені Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2020 №1038, яка застосовується з 01.10.2020.

Так, примітки до додатка 1 викладено у такій редакції:

« 1. Посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються в порядку, встановленому пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704. У разі коли розмір окладу визначено у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище заокруглюються до 10 гривень.

2. Посадові оклади осіб рядового, сержантського і старшинського (осіб рядового і молодшого начальницького) складу встановлюються за 1 - 12 розрядами.

Посадові оклади за окремими посадами осіб рядового, сержантського і старшинського (осіб рядового і молодшого начальницького) складу понад 12 тарифний розряд визначаються керівниками державних органів.»

Примітки до додатка 14 викладено у такій редакції:

« 1. Оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються в порядку, встановленому пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704. У разі коли розмір окладу визначено у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище заокруглюються до 10 гривень.

2. Виплата військовослужбовцям окладів за військовими званнями «генерал-полковник», які присвоєні до 1 жовтня 2020 року, зберігається за ними у розмірах, встановлених законодавством.

3. Виплата військовослужбовцям окладів за військовими званнями «старший прапорщик», «старший мічман», «прапорщик», «мічман», «старшина», «головний корабельний старшина», які присвоєні до 01.10.2020, зберігається за ними до завершення проведення переатестації у розмірах, встановлених законодавством».

Разом з цим, суд зазначає, що примітки за своїм змістом та призначенням є такими, що лише роз`яснюють механізм (формулу) обчислення посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 06.09.2005 №870 були затверджені Правила підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України (далі по тексту - Правила №870), які визначають загальні підходи до підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України (постанов і розпоряджень), їх форму, структуру та техніко-юридичні особливості розроблення з урахуванням нормопроектувальної техніки.

За змістом пункту 20 вказаних Правил у структурі проекту положення або іншого нормативно-правового акта, який передбачається затвердити постановою, в окремих випадках допускається, як виняток, застосування примітки (зноски) без нормативних положень.

Положеннями пункту 2.16 Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12.04.2005 №34/5, також передбачено, що включення до нормативно-правових актів приміток не допускається, за винятком випадків, якщо необхідно дати визначення будь-якого суміжного поняття або помістити короткий коментар, що допоможе точніше зрозуміти положення, викладені в структурній одиниці нормативно-правового акта. Примітки не повинні містити норм права.

Тобто, примітка до нормативно-правового акту носить інформаційний характер та не може містити норм права.

Крім того пункт 3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України», який набрав чинності 01.01.2017, встановлено, що після набрання чинності цим Законом мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат.

При цьому, згідно висновків Великої Палати Верховного Суду, які викладені у постанові від 11.12.2019 у справі №240/4946/18, щодо застосування норм права, а саме - пункту 3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 06.12.2016 року №1774-VІІІ, за якою після набрання чинності цим Законом положення нормативно-правових актів щодо обчислення виплат у процентному співвідношенні до мінімальної заробітної плати застосуванню не підлягають.

Оскільки норма пункту 3 розділу ІІ Закону України від 06.12.2016 №1774-VІІІ не втратила чинності і за юридичною силою є вищою за положення пункту 4 Постанови Кабінету Міністрів України №704, у редакції до внесення змін Постановою Кабінету Міністрів України №103, а також додатків 1, 12, 13, 14 Постанови Кабінету Міністрів України №704, суд не вбачає правових підстав для обчислення розміру окладу за посадою позивача та окладу за військовим званням із використанням величини мінімальної заробітної плати, а не - прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про те, що згідно з Постановою Кабінету Міністрів України №704 розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за спеціальним (військовим) званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, є - саме розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом, а мінімальна заробітна плата (чи її частина) для розрахунків розмірів цих окладів не застосовується.

Аналогічний правовий висновок висловлений у постанові Верховного Суду від 11.02.2021 у справі №200/3757/20-а.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення вимог у цій частині.

Щодо неправильного зазначення у довідці відсоткового розміру доплати за наукову ступінь та доплати за вчене звання, суд зазначає наступне.

Харківським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки на виконання постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 12.11.2020 у справі 520/3624/19 складено довідку від 30.11.2020 №ФХ-114271 про розмір грошового забезпечення позивача станом на 05.03.2019, з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення, яка містить відомості про розрахунок розміру посадового окладу за посадою заступника начальника кафедри авіаційних двигунів інженерно-авіаційного факультету Харківського університету Повітряних сил.

Водночас, позивачу було визначено у довідці про грошове забезпечення для перерахунку пенсії, з-поміж іншого, доплату за науковий ступінь 5% - 423,00 грн. та доплату за вчене звання 5% - 423,00 грн., відповідно до підпунктів 2, 3 пункту 6 Постанови Кабінету Міністрів України №704.

Як вбачається з матеріалів справи, при виході на пенсію позивач, окрім соціальних гарантій, передбачених військовослужбовцям, мав соціальні гарантії як науково-педагогічний працівник навчального закладу вищої освіти системи ЗС України на однакових умовах разом із науково-педагогічними працівниками навчальних закладів вищої освіти цивільних вузів.

Відповідно до абзацу 4 частини першої статті 59 Закону України «Про вищу освіту» від 17.01.2002 №2984-III (у редакції, чинній на час виходу позивача на пенсію) педагогічним, науково-педагогічним та іншим категоріям працівників вищих навчальних закладів надаються гарантії та встановлюються заохочення, передбачені статтями 57 і 58 Закону України «Про освіту».

Вищий навчальний заклад відповідно до статуту визначає форму і систему доплат, надбавок, премій та інші умови матеріального стимулювання педагогічним, науково-педагогічним та іншим категоріям працівників вищих навчальних закладів (абзац 2 частина друга цієї статті).

Відповідно до статті 58 Закону України «Про освіту» від 23.05.1991 №1060-XII (у редакції, чинній на час виходу позивача на пенсію) за особливі трудові заслуги педагогічні та науково-педагогічні працівники можуть бути нагороджені державними нагородами, представлені до присудження державних премій України, відзначені знаками, грамотами, іншими видами морального та матеріального заохочення.

Згідно зі статті 8 цього Закону України умови і розміри оплати праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, визначаються Кабінетом Міністрів України.

Умови оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери затверджено постановою Кабінету Міністрів України «Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери» від 30.08.2002 №1298 (зі змінами, далі - Постанова Кабінету Міністрів України №1298, у редакції, чинній на час призначення позивачу пенсії).

На виконання пункту 6 Постанови Кабінету Міністрів України №1298 міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади були розроблені і затвердженні конкретні умови оплати праці та розміри посадових окладів (ставок зарплати) працівників підвідомчих бюджетних установ, закладів та організацій відповідно до Єдиної тарифної сітки з урахуванням складності, відповідальності та специфіки їх роботи.

Відповідно до абзацу «в», «г» підпункту 3 пункту 3 цієї Постанови установлена виплата доплати за вчене звання: доцента, старшого наукового співробітника - у граничному розмірі 25 відсотків посадового окладу (ставки заробітної плати). За науковий ступінь кандидата наук - у граничному розмірі 15 відсотків посадового окладу (ставки заробітної плати) (абзац другий підпункту «г» підпункту 3 пункту 3 у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 01.10.2005 №988).

Відповідність вченого звання та наукового ступеня профілю діяльності працівника на займаній посаді визначається керівником установи, закладу або організації.

Отже, на момент виходу позивача на пенсію законодавством було передбачену виплату доплат за вчене звання старшого наукового співробітника та науковий ступінь кандидата наук у розмірі 25% та 15% відповідно.

Суд зауважує, що на момент видачі довідки Харківським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки від 30.11.2020 №ФХ-114271 та на момент розгляду даної справи, Постанова Кабінету Міністрів України №1298 також передбачає виплату доплат за вчене звання старшого наукового співробітника та науковий ступінь кандидата наук у розмірі 25% та 15% відповідно.

У подальшому було прийнято новий Закон України «Про вищу освіту» від 01.07.2014 №1556-VII (у редакції, чинній на час видачі довідки), відповідно до частини другої статті 59 якого науково-педагогічним, науковим і педагогічним працівникам закладів вищої освіти встановлюються доплати за науковий ступінь доктора філософії та доктора наук у розмірах відповідно 15 та 25 відсотків посадового окладу, а також за вчене звання доцента і старшого дослідника - 25 відсотків посадового окладу, професора - 33 відсотки посадового окладу. Заклад вищої освіти може встановити більший розмір доплат за рахунок власних надходжень.

Тобто, вказані розміри були чітко визначені спеціальним законом.

Разом з тим, 30.08.2017 Кабінет Міністрів України прийняв постанову №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», якою збільшив розмір грошового забезпечення військовослужбовців.

Відповідно до пункту 10 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 (із змінами, внесеними згідно з постановою КМУ Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 за №103) ця постанова набирає чинності з 01.03.2018, якою у підпункту 2, 3 пункту 6 визначено, що:

- доплату за науковий ступінь доктора філософії (кандидата наук) або доктора наук з відповідної спеціальності, якщо діяльність за профілем відповідає науковому ступеню, військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової військової служби), особам рядового і начальницького складу в розмірі відповідно 5 і 10 відсотків посадового окладу. За наявності двох наукових ступенів доплата встановлюється за одним (вищим) науковим ступенем;

- доплату за вчене звання військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової військової служби), особам рядового і начальницького складу, які займають посади, пов`язані з педагогічною або науковою діяльністю і мають вчене звання доцента (старшого наукового співробітника), в розмірі 5 відсотків, професора - 10 відсотків посадового окладу.

Доплату за вчене звання у разі, коли особа займає посаду, що пов`язана з педагогічною або науковою діяльністю, і має вчене звання доцента (старшого наукового співробітника), - у розмірі 5, професора - 10 відсотків посадового окладу.

З аналізу наведених норм права випливає те, що положення Постанови Кабінету Міністрів України №704 суперечать положенням Закону України «Про вищу освіту» (у редакціях, чинних на час виникнення спірних правовідносин).

З урахуванням такого елемента принципу верховенства права, як пропорційність (розмірність) Конституційний Суд України зазначив, що передбачені законами соціально-економічні права не є абсолютними, а оскільки держава зобов`язана регулювати економічні процеси, встановлювати й застосовувати справедливі та ефективні форми перерозподілу суспільного доходу з метою забезпечення добробуту всіх громадян, то механізм реалізації цих прав може бути змінений державою, зокрема, через неможливість їх фінансового забезпечення шляхом пропорційного перерозподілу коштів з метою збереження справедливого балансу між інтересами окремих осіб і інтересами всього суспільства. При цьому зміна механізму нарахування певних видів соціальних виплат та допомоги є конституційно допустимою до тих меж, за якими ставиться під сумнів сама сутність змісту права на соціальний захист.

У Рішенні Конституційного Суду України від 09.02.1999 №1-рп/99 зазначено, що за загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині 1 статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

З урахуванням наведеного висновку, суд звертає увагу на те, що подолання суперечностей між законом та нормативно-правовим актом, виданим Урядом (ієрархічна колізія) за загальним правилом відбувається шляхом застосування норм, що закріплюються в нормативно-правових актах, які мають більш високу юридичну силу. Тобто, подолання колізії нормативно-правових актів можливо не лише шляхом приведення нормативно-правового акта нижчого рівня у відповідність акту вищого рівня.

Зокрема, Кодекс адміністративного судочинства України передбачає, що у разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України (частина третя статті 7).

За таких обставин, вирішуючи питання про розмір доплат «за вчене звання» та «науковий ступінь» та подолання колізії нормативно-правових актів, суд вважає за необхідне застосувати положення Закону України «Про вищу освіту» від 01.07.2014 №1556-VII та постанови Кабінету Міністрів України «Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери» від 30.08.2002 №1298 (зі змінами), якими, у редакції чинній станом на час видачі довідки, передбачено виплату згадуваних доплат у розмірі 25% і 15% відповідно.

З метою ефективного захисту слід визнати протиправною бездіяльність Харківського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, яка полягає у не внесенні відомостей щодо відсоткового розміру доплати за науковий ступінь та доплати за вчене звання відповідно до частини другої статті 59 Закону України «Про вищу освіту» у довідку Харківського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки від 30.11.2020 №ФХ-114271 про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019 та зобов`язати Харківський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки виготовити та направити до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області нову довідку про розмір грошового забезпечення позивача станом на 05.03.2019 із зазначенням відомостей про доплати за науковий ступінь - 15% від посадового окладу та доплати за вчене звання - 25 % від посадового окладу.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Положення частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення заявлених позовних вимог.

У відповідності до норм статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України та з урахуванням часткового задоволення позовних вимог, підлягає стягненню з відповідача на користь позивача понесений судовий збір у сумі 420,40 грн. (50%).

Керуючись статтями 77, 90, 139, 242-246, 250, 255, 262, 263, Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Харківського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (вулиця Коцарська, 56, місто Харків, 61052, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Харківського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, яка полягає у невнесенні відомостей щодо відсоткового розміру доплати за науковий ступінь та доплати за вчене звання відповідно до частини другої статті 59 Закону України «Про вищу освіту» у довідку Харківського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки від 30.11.2020 №ФХ-114271 про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019.

Зобов`язати Харківський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки виготовити та направити до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 05.03.2019 із зазначенням відомостей про доплати за науковий ступінь - 15% від посадового окладу та доплати за вчене звання- 25 % від посадового окладу.

У решті позовних вимог - відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 сплачену суму судового збору в розмірі 420,40 грн. (чотириста двадцять гривень 40 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області.

Рішення набирає законної сили у порядку, передбаченому статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та підлягає оскарженню у порядку та у строки, визначені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 27.04.2021.

Суддя О.В. Ніколаєва