Справа № 580/560/21
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2021-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Черкаси

27 квітня 2021 року справа № 580/560/21

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Тимошенко В.П., розглянувши в порядку письмового провадження питання про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про скасування податкових повідомлень-рішень,

встановив:

08 лютого 2021 року до Черкаського окружного адміністративного суду звернулася фізична особа-підприємець ОСОБА_1 з позовною заявою до Головного управління ДПС у Черкаській області, в якій просить визнати протиправними та скасувати:

1) податкове повідомлення-рішення від 14.09.2020 № на суму штрафних санкцій 17000,00 грн;

2) податкове повідомлення-рішення від 14.09.2020 № на суму штрафних санкцій 17000,00 грн;

3) податкове повідомлення-рішення від 14.09.2020 № на суму штрафних санкцій 11642,00 грн;

4) податкове повідомлення-рішення від 14.09.2020 № на суму штрафних санкцій 5100,00 грн.

Ухвалою суду від 01.03.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

19.03.2021 до суду надійшло клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду в зв`язку із пропуском строку звернення до суду, визначеного п.п. 56.18 та 56.19 ст. 56 Податкового кодексу України. Зокрема, представник відповідача послався на положення пункту 56.19 статті 56 Податкового кодексу України, якими встановлено для платника податків скорочений - місячний строк оскарження в суді податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, якщо до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження. При цьому посилається на правову позицію Верховного суду у справі № 500/2486/19 від 26.11.2020.

Вирішуючи клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає про таке.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами, при цьому для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України.

Пунктом 56.18 ст. 56 ПК України передбачено, що з урахуванням строків давності, визначених ст. 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Відповідно до статті 102 ПК України строк давності становить 1095 днів.

За змістом ст. 102 ПК України вищевказаний строк застосовується під час нарахування грошових зобов`язань або під час провадження у справі про стягнення такого податку.

Так, суд розглядаючи клопотання про залишення позовної заяви без розгляду приймає до уваги висновки викладені в постанові Верховного Суду від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19 та зазначає, що «норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті».

Судом з матеріалів справи з`ясовано, що позивачем 05.10.2020 до Державної податкової служби України подано скаргу на податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 14.09.2020.

За наслідком чого, органом центрального рівня прийнято рішення про результати розгляду скарги №35857/6/99-00-06-02-06-06 від 21.12.2020 (отримана позивачем 24.12.2020), а позовна заява подана до суду лише 08.02.2021.

Таким чином, звернувшись до суду 08.02.2021 з позовом, позивач пропустив місячний строк звернення до суду.

Відповідно до ч.3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Суд зазначає, що позивачем не додано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Таким чином, суд зазначає, що позивачем не обґрунтовано причини пропуску строку звернення до суду із вказаним позовом.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011).

Практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії" рішення від 22 жовтня 1996 року, справа "Девеер проти Бельгії" рішення від 27 лютого 1980 року).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" розтлумачено обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права. Диспозитивність прав учасників судового процесу та їхніх представників зумовлює заборону зловживання ними, зокрема, в аспекті "підривних" ("руйнівних") діянь із метою скасування прав і свобод (із урахуванням рішень Європейського суду з прав людини у справах "Engel and Others v. the Netherlands", "Lawless v. Ireland", "Michael Kuhnen v. Germany", "Preda and Dardari v. Italy", "Refah Partisi and Other v/ Turkey", "Witzsch v. Germany", "Z'danoka v Latvia").

Враховуючи те, що дотримання процесуальних строків є обов`язком сторін, суд приходить до висновку, що позивачем строк звернення до суду пропущено та відсутні підстави для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними та його поновлення.

Відповідно до п.8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами 3 та 4 статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, суд приходить до висновку, що заява представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду є обґрунтованою та підлягає задоволенню, а позовна заява залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст. ст. 122, 123, 240, 248, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Заяву представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду (вх. 9207/21 від 19.03.2021) - задовольнити.

Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про скасування податкових повідомлень-рішень - залишити без розгляду.

Копію ухвали направити сторонам у справі.

Відповідно до ч.2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та згідно ст. 294 КАС України оскарженню не підлягає.

Суддя В.П. Тимошенко