Справа № 520/2532/21
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2021-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

28 квітня 2021 р. справа № 520/2532/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Котеньова О.Г., розглянувши за правилами спрощеного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Громадської організації "Країна для людей" (вул. Сумська, буд. 39, м. Харків, 61022, ) до Департаменту захисту довкілля та природокористування Харківської обласної державної адміністрації (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 7 пов., м. Харків ,61022, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтогазорозробка" (вул. Комунальна, буд. 25-А, м. Харків, 61028, ), третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - Харківська міська рада (61003, м. Харків, майдан Конституції, 7, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Громадська організація "Країна для людей", звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту захисту довкілля та природокористування Харківської обласної державної адміністрації, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтогазорозробка", у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту захисту довкілля та природокористування Харківської обласної державної адміністрації забезпечення громадського обговорення за участі громадськості міста Харкова у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля планової діяльності облаштування Хорошівської площі суб`єктом господарювання ТОВ "Нафтогазрозробка";

- зобов`язати Департамент захисту довкілля та Харківської обласної державної адміністрації забезпечити громадське обговорення за участю громадськості міста Харкова у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля планової діяльності з облаштування Хорошівської площі суб`єктом господарювання ТОВ "Нафтогазрозробка".

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.02.2021 адміністративний позов прийнято до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

26 лютого 2021 року від Харківської міської ради надійшов позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, в якому ХМР просить суд визнати протиправним та скасувати висновок з оцінки впливу на довкілля від 20.01.2020 №03.02-20/001, виданий Департаментом екології та природних ресурсів Харківської обласної державної адміністрації.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 01.03.2021 залучено до участі у справі як третю особу, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - Харківську міську раду та прийнято до розгляду позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що висновком з оцінки впливу на довкілля від 20.01.2020 №03.02-20/001 фактично дозволено ТОВ Нафтогазрозробка проводити у безпосередній близькості від житлової забудови міста Харкові буріння, облаштування та підключення свердловини № 1,1, З, буріння 3-х водних свердловин для водозабезпечення процесу буріння вищеперерахованих свердловин, будівництво установки підготовки газу, будівництво газопроводу від УПГ до газопроводу передачі товарної продукції, тобто проводити так звану планову діяльність.

Позивач вважає, що у жоден зі способів, описаних Законом України Про оцінку впливу на довкілля до громадськості міста Харкова не було доведено зміст оголошення про громадське обговорення, чим порушені права громадськості на подання зауважень та пропозицій після оприлюднення Повідомлення про планову діяльність, на подання зауважень та пропозицій після оприлюднення Звіту про оцінки впливу на довкілля та оголошення про його громадське обговорення. На думку позивача, порушення процедури громадського обговорення призвели до порушення прав громадськості у процедурі оцінки впливу на довкілля.

Відповідачем надано відзив на позов, в якому відповідач проти позову заперечував, посилаючись на те, що процедура оцінки впливу на довкілля планованої діяльності ТОВ Нафтогазрозробка здійснена у відповідності до вимог Закону України Про оцінку впливу на довкілля, постанови Кабінету Міністрів України від 13.12.2017 № 1026 Про затвердження Порядку передачі документації для надання висновку з оцінки впливу на довкілля та фінансування оцінки впливу на довкілля та Порядку ведення Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля, під час якої здійснювався розгляд можливого впливу на довкілля конкретних об`єктів планованої діяльності ТОВ Нафтогазрозробка в межах Хорошівської площі, а саме на території Харківського району Харківської області. Усі зауваження та пропозиції громадськості, які одержані протягом встановленого законодавством строку, включені до Таблиці врахування зауважень та пропозицій громадськості, отриманих протягом строку громадського обговорення звіту про громадське обговорення планованої діяльності ТОВ Нафтогазрозробка від 18.12.2019 №03.02-21/060 щодо Облаштування Хорошівської площі - буріння, облаштування та підключення свердловин № 1, 2, 3, буріння 3-х водних свердловин для водозабезпечення процесу буріння вищеперерахованих свердловин, будівництво установки підготовки газу (УПГ), будівництво газопроводу від УПГ до газопроводу передачі товарної продукції на території Харківського району Харківської області, який внесений до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля за реєстраційним номером справи .

Інформування громадськості та процедура оцінки впливу на довкілля в цілому здійснювалась з дотриманням вимог чинного законодавства, що підтверджується відповідними листами.

Відповідач вказав, що процедура проведення повторного громадського обговорення, як того вимагає позивач, законодавством України не передбачена.

В обґрунтування позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, вказано, що відповідачем як уповноваженим органом при виданні оскаржуваного Висновку не перевірено належне розміщення ТОВ Нафтогазрозробка Звіту з оцінки впливу на довкілля у приміщенні органу місцевого самоврядування - Харківської міської ради, чим порушено процедуру здійснення оцінки впливу на довкілля, встановлену ст. 4 Закону України Про оцінку впливу на довкілля, що є підставою, на д для скасування оскаржуваного Висновку.

Третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, надано до суду письмові пояснення, в яких зазначено, що громадськість м. Харкова прийняла участь у громадському обговоренні. Даний факт підтверджує звіт про громадське обговорення планованої діяльності, який також опубліковано в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля, який містить зауваження жителів м. Харкова до звіту з оцінки впливу на довкілля. Вказані зауваження були враховані при наданні висновку з оцінки впливу на довкілля, як того вимагає Закон України Про оцінку впливу на довкілля. Третьою особою вказано, що безпосередньо під час громадських слухань 28.11.2019 щодо планованої діяльності на території Хорошівської площі були присутні жителі м. Харкова. Враховуючи такі обставини, третя особа просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Інші заяви по суті справи від учасників справи до суду не надходили.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, судом встановлено таке.

У Єдиному реєстрі оцінки впливу на довкілля зареєстровано справу про оцінку впливу на довкілля (далі - ОВД) планової діяльності ТОВ Нафтогазрозробка №.

Повідомлення про планову діяльність (далі - ППД) за реєстраційним номером справи № оприлюднено в Єдиному реєстрі оцінки впливу на довкілля 09.09.2019.

Повідомлення про планову діяльність оприлюднено суб`єктом господарювання в газеті "Еко Світ "№6 від 09.09.2019 та в газеті "Время" №72 від 10.09.2019.

У зв`язку з тим, що планована діяльність ТОВ НАФТОГАЗРОЗРОБКА, а саме бурові майданчики свердловин №№1 - 3 Хорошівської площі, УПГ, газопроводи-шлейфи з інгібіторопроводами від гирл свердловин до УПГ Хорошівської площі плануються до розміщення на землях Бабаївської селищної ради Харківського району Харківської області, за межами населених пунктів, суб`єктом господарювання забезпечено доведення інформації до відома мешканців Бабаївської селищної ради Харківського району Харківської області шляхом розміщення на дошці оголошень (лист від 09.09.2019 року №230); Харківської районної ради шляхом розміщення на дошці оголошень (лист від 09.09.2019 року № 228); Хорошівської селищної ради Харківського району Харківської області (лист від 09.09.2019 року №229); Адміністрації Основ`янського району Харківської міської ради (лист від 09.09.2019 року № 227) та відповідні докази фотофіксації.

На адресу Харківського міського голови ОСОБА_1 направлено лист від 09.09.2019 року № 231 щодо доведення інформації про проведення планованої діяльності до відома мешканців відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на території якої планується розміщення об`єкта, чи до відповідної територіальної громади, яка може зазнати впливу від планованої діяльності, та інших зацікавлених осіб.

Протягом 20 робочих днів з дня офіційного оприлюднення ППД громадськість надала 19 звернень уповноваженому територіальному органу зауваження і пропозиції до планованої діяльності, обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягають включенню до звіту з ОВД, а саме депутатське звернення від депутата Бабаївської селищної ради ОСОБА_2 від 12.09.2019; депутатське звернення від депутата Височанської селищної ради ОСОБА_3 від 11.09.2019; лист від мешканки смт Хорошеве ОСОБА_4 від 13.09.2019; лист від мешканки смт Хорошеве ОСОБА_4 від 13.09.2019; депутатськеє звернення від депутата Бабаївської селищної ради ОСОБА_5 від 13.09.2019; депутатське звернення від депутата Бабаївської селищної ради ОСОБА_2 від 25.09.2019; депутатське звернення від депутата Височанської селищної ради ОСОБА_3 від 26.09.2019; депутатське звернення від депутата Бабаївської селищної ради ОСОБА_5 від 26.09.2019; депутатське звернення від депутата Височанської селищної ради ОСОБА_3 від 26.09.2019; депутатське звернення від депутата Бабаївської селищної ради ОСОБА_5 від 26.09.2019; депутатське звернення від депутата Бабаївської селищної ради ОСОБА_2 від 26.09.2019; електронний лист від голови ГО Хорошівська Громада ОСОБА_6 від 27.09.2019; лист від мешканця смт Бабаї ОСОБА_7 від 29.09.2019; лист від мешканця смт Бабаї ОСОБА_8 від 29.09.2019; лист від мешканки смт Бабаї ОСОБА_9 від 29.09.2019; лист від мешканки смт Бабаї ОСОБА_10 від 29.09.2019; лист від мешканця смт Бабаї ОСОБА_11 від 29.09.2019; лист від координаторів ГО Зелений Фронт, керівника ГО Український національний прогрес від 04.10.2019; лист від мешканця м. Харкова ОСОБА_12 від 04.10.2019.

Оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу довкілля - оприлюднено в Єдиному реєстрі оцінки впливу на довкілля 13.11.2019.

Оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля оприлюднено суб`єктом господарювання в газеті "Харьковский курьер" №90 від 11.11.2019 та в газеті "Еко Світ" №14 від 11.11.2019.

Повідомлення про планову діяльність, якам підлягає оцінці впливу на довкілля та оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу довкілля було розміщено на дошках оголошення Бабаївської та Хорошівської селищних рад Харківського району Харківської області, Харківської районної ради та Адміністрації Основ`янського району Харківської міської ради, що підтверджується фотофіксацією та вхідними номерами на супровідному листі від 11.11.2019 №325, на супровідному листі від 11.11.2019 №323, на супровідному листі від 11.11.2019 № 324, на супровідному листі від 11.11.2019 року №322.

Громадське обговорення обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до Звіту з оцінки впливу на довкілля, розпочато 09.09.2019 та тривало 20 робочих днів.

Звіти з ОВД розміщено у приміщенні ТОВ НАФТОГАЗРОЗРОБКА, Бабаївської селищної ради, Хорошівської селищної ради, Адміністрації Основ`янського району Харківської міської ради, Департаменту екології та природних ресурсів Харківської обласної державної адміністрації (опис справ у ЦНАПі) з зазначенням адреси приміщення, контактної особи та дати, з якої громадськість може ознайомитися зі Звітом з ОВД.

На адресу Харківського міського голови Кернеса Г.А. направлено лист від 08.11.2019 № 321 про розміщення оголошення та Звіту з ОВД на території Адміністрації Основ`янського району Харківської міської ради.

Громадське обговорення Звіту з оцінки впливу на довкілля розпочалось 13.11.2019 та тривало 25 робочих днів.

До Звіту з оцінки впливу на довкілля надходили зауваження та пропозиції від Голови ГО Хорошівська Громада ОСОБА_6 від 15.10.2019 та від 27.10.2019, мешканців смт Бабаї від 27.11.2019; еколога ОСОБА_13 від 28.11.2019; депутатське звернення від депутата Бабаївської селищної ради ОСОБА_14 від 28.11.2019; представника ГО Український національний конгрес Анічкіної Н.І. від 28.11.2019; мешканки смт Бабаї ОСОБА_15 від 28.11.2019; мешканця смт Бабаї Поддашкіна О.В. від 28.11.2019; представника ГО Зелений Фронт Богданіса О.С. від 28.11.2019; мешканця смт Бабаї ОСОБА_16 від 28.11.2019; депутата Височанської селищної ради Макєєва А.Ю. від 28.11.2019; депутата Бабаївської селищної ради Оковитої Н.І. від 28.11.2019; заступника голови Координаційної ради ГО Зелений Фронт Богданіса О.С. від 11.12.2019; три звернення мешканців м. Харків від 15.12.2019; мешканців смт Бабаї від 14.12.2019.

Відповідно до пункту 8 Порядку проведення громадських слухань у процесі оцінки впливу на довкілля, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 грудня 2017 року № 989, громадські слухання відбулися 28 листопада 2019 року о 12 год. 00 хв. в приміщенні актової зали будівлі Держпром, за адресою: м. Харків, майдан Свободи, 5, Держпром, 2 під`їзд, 2 пов.

Зауваження та пропозиції громадськості, які одержані протягом встановленого законодавством строку, включені до Таблиці врахування зауважень та пропозицій громадськості, отриманих протягом строку громадського обговорення звіту про громадське обговорення планованої діяльності ТОВ Нафтогазрозробка від 18.12.2019 №03.02-21/060 щодо облаштування Хорошівської площі - буріння, облаштування та підключення свердловин № 1, 2, 3, буріння 3-х водних свердловин для водозабезпечення процесу буріння вищеперерахованих свердловин, будівництво установки підготовки газу (УПГ), будівництво газопроводу від УПГ до газопроводу передачі товарної продукції на території Харківського району Харківської області.

Звіт з оцінки впливу на довкілля оприлюднено в Єдиному реєстрі оцінки впливу на довкілля 13.11.2019.

За результатами оцінки впливу на довкілля планової діяльності ТОВ Нафтогазрозробка 20.01.2020 Департаментом екології та природних ресурсів Харківської обласної державної адміністрації прийнято Висновок оцінки впливу на довкілля планованої діяльності "Облаштування Хорошівської площі - буріння, облаштування та підключення свердловин №1, 2, 3, буріння 3-х водних свердловин, будівництво установки підготовки газу (УПГ), будівництво газопроводу від УПГ до газопроводу передачі товарної продукції на території Харківського району Харківської області" №03.02-20/001.

Вищевказані обставини судом встановлено з наданої відповідачем до матеріалів справи реєстраційної справи ТОВ НАФТОГАЗРОБКА з облаштування Хорошівської площі за номером справи .

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд застосовує такі приписи норм чинного законодавства.

На виконання Угоди про асоціацію з ЄС, Конвенції ЄЕК ООН про доступ до інформації, участь громадськості в процесі прийняття рішень та доступ до правосуддя з питань, що стосуються довкілля (Орхуська конвенція) у грудні 2017 року був уведений в дію Закон України Про оцінку впливу на довкілля, який встановлює правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів (далі - Закон України № 2059-VIII).

За визначенням ст. 1 Закону України № 2059-VIII вплив на довкілля (далі - вплив) - будь-які наслідки планованої діяльності для довкілля, в тому числі наслідки для безпечності життєдіяльності людей та їхнього здоров`я, флори, фауни, біорізноманіття, ґрунту, повітря, води, клімату, ландшафту, природних територій та об`єктів, історичних пам`яток та інших матеріальних об`єктів чи для сукупності цих факторів, а також наслідки для об`єктів культурної спадщини чи соціально-економічних умов, які є результатом зміни цих факторів.

У цій же статті наведено визначення наступним термінам, які вживаються у Законі України № 2059-VIII, зокрема: громадськість - одна чи більше фізичних або юридичних осіб, їх об`єднання, організації або групи; планована діяльність - планована господарська діяльність, що включає будівництво, реконструкцію, технічне переоснащення, розширення, перепрофілювання, ліквідацію (демонтаж) об`єктів, інше втручання в природне середовище; планована діяльність не включає реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, розширення, перепрофілювання об`єктів, інші втручання в природне середовище, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України; уповноважений територіальний орган - обласні, міські Київська та Севастопольська державні адміністрації (відповідний підрозділ з питань екології та природних ресурсів), орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань екології та природних ресурсів; уповноважений центральний орган - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 2 Закону України № 2059-VIII оцінка впливу на довкілля - це процедура, що передбачає:

1) підготовку суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до статей 5, 6 та 14 цього Закону;

2) проведення громадського обговорення відповідно до статей7, 8 та 14 цього Закону;

3) аналіз уповноваженим органом відповідно до статті 9 цього Закону інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб`єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення, під час здійснення процедури оцінки транскордонного впливу, іншої інформації;

4) надання уповноваженим органом мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, передбаченого пунктом 3 цієї частини;

5) врахування висновку з оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планованої діяльності відповідно до статті 11 цього Закону.

Оцінка впливу на довкілля здійснюється з дотриманням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, з урахуванням стану довкілля в місці, де планується провадити плановану діяльність, екологічних ризиків і прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу (прямого та опосередкованого) на довкілля, у тому числі з урахуванням впливу наявних об`єктів, планованої діяльності та об`єктів, щодо яких отримано рішення про провадження планованої діяльності або розглядається питання про прийняття таких рішень.

Суб`єктами оцінки впливу на довкілля є суб`єкти господарювання, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, які є замовниками планованої діяльності і для цілей цього Закону прирівнюються до суб`єктів господарювання (далі - суб`єкт господарювання), уповноважений центральний орган, уповноважені територіальні органи, інші органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, громадськість, а у випадках, визначених статтею 14 цього Закону, - держава походження та зачеплена держава.

За приписами абз. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України № 2059-VIII встановлено, що здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

Статтею 4 Закону України № 2059-VIII врегульовані питання гласності оцінки впливу на довкілля, яка встановлює, що у процесі оцінки впливу на довкілля забезпечується своєчасне, адекватне та ефективне інформування громадськості.

Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля, інформація про висновок з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності (із зазначенням органу, номера та дати їх прийняття) оприлюднюються шляхом розміщення на офіційному веб-сайті в мережі Інтернет уповноваженого територіального органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - на офіційному веб-сайті уповноваженого центрального органу із зазначенням дати офіційного оприлюднення документа.

Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля оприлюднюються суб`єктом господарювання не пізніше трьох робочих днів з дня їх подання уповноваженому територіальному органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноваженому центральному органу шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації (не менше двох), визначених суб`єктом господарювання, територія розповсюдження яких охоплює адміністративно-територіальні одиниці, які можуть зазнати впливу планованої діяльності, а також розміщуються на дошках оголошень органів місцевого самоврядування або в інших громадських місцях на території, де планується провадити плановану діяльність, або оприлюднюються в інший спосіб, що гарантує доведення інформації до відома мешканців відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на території якої планується розміщення об`єкта, чи до відповідної територіальної громади, яка може зазнати впливу планованої діяльності, та інших зацікавлених осіб.

Уповноважений центральний орган веде Єдиний реєстр з оцінки впливу на довкілля. Інформація, внесена до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля, є відкритою, вільний доступ до неї забезпечується через мережу Інтернет. Порядок ведення Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля визначається Кабінетом Міністрів України (частини 1, 2, 3, 10 цієї статті).

Частиною 1 ст. 5 Закону України № 2059-VIII встановлено, що суб`єкт господарювання інформує уповноважений територіальний орган про намір провадити плановану діяльність та оцінку її впливу на довкілля шляхом подання повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, у письмовій формі (на паперових носіях) та в електронному вигляді за місцем провадження такої діяльності. Повідомлення може бути подано особисто заявником (його представником), надіслано засобами поштового зв`язку або в електронній формі із застосуванням засобів електронних комунікацій.

Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, оприлюднюється уповноваженим територіальним органом, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою цієї статті, - уповноваженим центральним органом у порядку та спосіб, визначені статтею 4 цього Закону, протягом трьох робочих днів з дня надходження.

Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, вноситься уповноваженим територіальним органом, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою цієї статті, - уповноваженим центральним органом до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля протягом трьох робочих днів з дня надходження.

Разом з тим протягом 20 робочих днів з дня офіційного оприлюднення повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, громадськість може надати уповноваженому територіальному органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою цієї статті, - уповноваженому центральному органу зауваження і пропозиції до планованої діяльності, обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля. У разі отримання зауважень і пропозицій громадськості відповідний уповноважений орган повідомляє про них суб`єкту господарювання та надає йому копії зауважень і пропозицій протягом трьох робочих днів з дня їх отримання.

Суб`єкт господарювання при підготовці звіту з оцінки впливу на довкілля враховує повністю, враховує частково або обґрунтовано відхиляє зауваження і пропозиції громадськості, надані в процесі громадського обговорення обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля (ч. 5-7, 10 ст. 5 Закону України № 2059-VIII).

Згідно з положеннями ст. 6 згаданого вище Закону (ч. 1-5, 8 цієї правової норми) суб`єкт господарювання забезпечує підготовку звіту з оцінки впливу на довкілля і несе відповідальність за достовірність наведеної у звіті інформації згідно з законодавством.

Звіт з оцінки впливу на довкілля включає, зокрема: опис місця провадження планованої діяльності; цілі планованої діяльності; опис характеристик діяльності протягом виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності, у тому числі (за потреби) роботи з демонтажу, та потреби (обмеження) у використанні земельних ділянок під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; опис основних характеристик планованої діяльності (зокрема виробничих процесів), наприклад, виду і кількості матеріалів та природних ресурсів (води, земель, ґрунтів, біорізноманіття), які планується використовувати; оцінку за видами та кількістю очікуваних відходів, викидів (скидів), забруднення води, повітря, ґрунту та надр, шумового, вібраційного, світлового, теплового та радіаційного забруднення, а також випромінення, які виникають у результаті виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; опис виправданих альтернатив (наприклад, географічного та/або технологічного характеру) планованої діяльності, основних причин обрання запропонованого варіанта з урахуванням екологічних наслідків; опис поточного стану довкілля (базовий сценарій) та опис його ймовірної зміни без здійснення планованої діяльності в межах того, наскільки природні зміни від базового сценарію можуть бути оцінені на основі доступної екологічної інформації та наукових знань; опис факторів довкілля, які ймовірно зазнають впливу з боку планованої діяльності та її альтернативних варіантів, у тому числі здоров`я населення, стан фауни, флори, біорізноманіття, землі (у тому числі вилучення земельних ділянок), ґрунтів, води, повітря, кліматичні фактори (у тому числі зміна клімату та викиди парникових газів), матеріальні об`єкти, включаючи архітектурну, археологічну та культурну спадщину, ландшафт, соціально-економічні умови та взаємозв`язки між цими факторами; опис і оцінку можливого впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), характеру (за наявності - транскордонного), інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний вплив), зумовленого: виконанням підготовчих і будівельних робіт та провадженням планованої діяльності, включаючи (за потреби) роботи з демонтажу після завершення такої діяльності; використанням у процесі провадження планованої діяльності природних ресурсів, зокрема земель, ґрунтів, води та біорізноманіття; викидами та скидами забруднюючих речовин, шумовим, вібраційним, світловим, тепловим та радіаційним забрудненням, випроміненням та іншими факторами впливу, а також здійсненням операцій у сфері поводження з відходами; ризиками для здоров`я людей, об`єктів культурної спадщини та довкілля, у тому числі через можливість виникнення надзвичайних ситуацій; кумулятивним впливом інших наявних об`єктів, планованої діяльності та об`єктів, щодо яких отримано рішення про провадження планованої діяльності, з урахуванням усіх існуючих екологічних проблем, пов`язаних з територіями, які мають особливе природоохоронне значення, на які може поширитися вплив або на яких може здійснюватися використання природних ресурсів; впливом планованої діяльності на клімат, у тому числі характер і масштаби викидів парникових газів, та чутливістю діяльності до зміни клімату; технологією і речовинами, що використовуються; опис передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення значного негативного впливу на довкілля, у тому числі (за можливості) компенсаційних заходів; опис очікуваного значного негативного впливу діяльності на довкілля, зумовленого вразливістю проекту до ризиків надзвичайних ситуацій, заходів запобігання чи пом`якшення впливу надзвичайних ситуацій на довкілля та заходів реагування на надзвичайні ситуації; визначення усіх труднощів (технічних недоліків, відсутності достатніх технічних засобів або знань), виявлених у процесі підготовки звіту з оцінки впливу на довкілля; усі зауваження і пропозиції, що надійшли до уповноваженого територіального органу, а у випадках, визначених ч. 3, 4 ст. 5 цього Закону, - до уповноваженого центрального органу після оприлюднення ними повідомлення про плановану діяльність, а також таблицю із зазначенням інформації про повне врахування, часткове врахування або обґрунтування відхилення отриманих під час громадського обговорення зауважень та пропозицій, що надійшли в порядку, передбаченому ч. 7 ст. 5 цього Закону.

Крім цього, суб`єкт господарювання подає звіт з оцінки впливу на довкілля та оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля в письмовій формі на паперових носіях та в електронному вигляді, а також визначену суб`єктом господарювання іншу додаткову інформацію, необхідну для розгляду звіту, за місцем провадження планованої діяльності уповноваженому територіальному органу, а у випадках, визначених ч. 3, 4 ст. 5 цього Закону, - уповноваженому центральному органу.

Доступ громадськості до звіту з оцінки впливу на довкілля забезпечується в порядку, передбаченому ст. 4 цього Закону.

Водночас протягом трьох робочих днів з дня отримання уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених ч. 3, 4 ст. 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган вносить звіт з оцінки впливу на довкілля до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля.

Звіт з оцінки впливу на довкілля підписується всіма його авторами (виконавцями) із зазначенням їхньої кваліфікації та зберігається в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля протягом усього часу провадження планованої діяльності, але не менш як п`ять років з дня отримання рішення про провадження планованої діяльності.

Відповідно до ст. 7 Закону України № 2059-VIII громадське обговорення у процесі оцінки впливу на довкілля проводиться з метою виявлення, збирання та врахування зауважень і пропозицій громадськості до планованої діяльності.

Громадськість має право подавати будь-які зауваження чи пропозиції, які, на її думку, стосуються планованої діяльності, без необхідності їх обґрунтування. Зауваження та пропозиції можуть подаватися в письмовій формі (у тому числі в електронному вигляді) та усно під час громадських слухань із занесенням до протоколу громадських слухань. Письмові зауваження і пропозиції подаються під час громадського обговорення протягом строків, визначених ч. 7 ст. 5 цього Закону та ч. 6 цієї статті.

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених ч. 3, 4 ст. 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган зобов`язаний забезпечити громадське обговорення у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля.

Громадське обговорення обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля, проводиться згідно із ст. 5 цього Закону.

Крім цього, громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля проводиться у формі громадських слухань та у формі надання письмових зауважень і пропозицій (у тому числі в електронному вигляді).

Громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля починається з дня офіційного оприлюднення оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля та надання громадськості доступу до звіту з оцінки впливу на довкілля для ознайомлення в порядку, визначеному ст. 4 цього Закону, і триває не менше 25 робочих днів і не більше 35 робочих днів. Усі пропозиції та зауваження громадськості, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду уповноваженим територіальним органом, а у випадках, визначених ч. 3, 4 ст. 5 цього Закону, - уповноваженим центральним органом. Пропозиції, надані після встановленого строку, не розглядаються. У разі ненадання зауважень та пропозицій протягом визначеного строку вважається, що зауваження та пропозиції відсутні.

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених ч. 3, 4 ст. 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган забезпечує підготовку звіту про громадське обговорення. Невід`ємною частиною звіту про громадське обговорення є відомості про оприлюднення інформації в порядку, визначеном ст. 4 цього Закону, та підтвердження такого оприлюднення, перелік матеріалів, наданих на розгляд громадськості, протоколи громадських слухань, усі отримані письмові зауваження і пропозиції громадськості, а також таблиця із зазначенням інформації про повне врахування, часткове врахування або обґрунтоване відхилення отриманих під час громадського обговорення зауважень та пропозицій. Звіт про громадське обговорення вноситься до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля не пізніше строку, визначеного ч. 7 ст. 9 цього Закону. Вимоги до змісту та форми звіту про громадське обговорення встановлюються уповноваженим центральним органом.

За правилами ч. 10 ст. 9 Закону України № 2059-VIII порядок передачі документації для надання висновку з оцінки впливу на довкілля та порядок фінансування оцінки впливу на довкілля затверджуються Кабінетом Міністрів України.

На виконання цієї правової норми Кабінет Міністрів України постановою від 13.12.2017 №1026 затвердив Порядок передачі документації для надання висновку з оцінки впливу на довкілля та фінансування оцінки впливу на довкілля (далі - Порядок № 1026).

Спірні правовідносини врегульовані Законом України від 06.09.2005 № 2806-IV Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності (далі - Закон України № 2806-IV) та Законом України Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності від 19.05.2011 № 3392-VI (далі - Закон України № 3392-VI).

Додатком до Закону України № 3392-VI є Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, до якого, як документ дозвільного характеру, включено, окрім інших, висновок з оцінки впливу на довкілля, передбачений Законом України № 2059-VIII.

Абзацом 10 ч. 1 ст. 4 Закону України № 2806-IV визначено, що виключно законами, які регулюють відносини, пов`язані з одержанням документів дозвільного характеру, встановлюються перелік та вимоги до документів, які суб`єкту господарювання необхідно подати для одержання документа дозвільного характеру.

В свою чергу, відповідно до п. 6, 7 Порядку № 1026 після подання повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, та підготовки звіту з оцінки впливу на довкілля суб`єкт господарювання подає уповноваженому територіальному органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 Закону, - уповноваженому центральному органу у форматі Adobe Portable Document Format (PDF) через електронний кабінет Реєстру та протягом трьох робочих днів з дня подання через електронний кабінет Реєстру у письмовій формі на паперових носіях - уповноваженому територіальному органу або уповноваженому центральному органу (за допомогою засобів поштового зв`язку поштовим відправленням з оголошеною цінністю з описом вкладення) такі документи для отримання висновку з оцінки впливу на довкілля: оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля за формою згідно з додатком 3; звіт з оцінки впливу на довкілля відповідно до вимог, наведених у додатку 4; відомості (документи, матеріали), що підтверджують факт та дату опублікування, розміщення або оприлюднення в інший спосіб суб`єктом господарювання повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, та оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля, якщо такі вже опубліковані, або договір з друкованими засобами масової інформації про опублікування таких документів, а також документ, що підтверджує внесення плати за проведення громадського обговорення. Суб`єкт господарювання має право подати уповноваженому центральному органу або уповноваженому територіальному органу будь-яку іншу додаткову інформацію, необхідну для розгляду звіту з оцінки впливу на довкілля.

До того ж, за приписами ч. 4 ст. 3 Закону України № 2059-VIII забороняється розпочинати провадження планованої діяльності, визначеної ч. 2, 3 цієї статті, без оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планованої діяльності.

Частиною 1 ст. 11 Закону України № 2059-VIII визначено, що звіт з оцінки впливу на довкілля, звіт про громадське обговорення та висновок з оцінки впливу на довкілля подаються суб`єктом господарювання для отримання рішення органу державної влади або органу місцевого самоврядування про провадження планованої діяльності, яке є підставою для початку провадження цієї діяльності, встановлює (затверджує) параметри та умови провадження планованої діяльності і приймається у формі документа дозвільного характеру або іншого акта органу державної влади чи органу місцевого самоврядування у порядку, встановленому законодавством для відповідних рішень.

Відповідно до ч. 1 - 4, 8, 9 ст. 9 Закону України № 2059-VIII висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Екологічні умови провадження планованої діяльності, зазначені у ч. 5 цієї статті, є обов`язковими. Висновок з оцінки впливу на довкілля враховується при прийнятті рішення про провадження планованої діяльності та може бути підставою для відмови у видачі рішення про провадження планованої діяльності.

При підготовці висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених ч.. 3, 4 ст. 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган розглядає та бере до уваги звіт з оцінки впливу на довкілля та звіт про громадське обговорення.

В описовій частині висновку з оцінки впливу на довкілля наводиться інформація про: 1) здійснену процедуру оцінки впливу на довкілля; 2) врахування звіту з оцінки впливу на довкілля; 3) враховані та відхилені зауваження та пропозиції, що надійшли під час громадського обговорення.

Оскарження в судовому порядку рішень, дій чи бездіяльності у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля, унормовані ст. 12 Закону України № 2059-VIII, яка встановлює, що висновок з оцінки впливу на довкілля, інші рішення, дії чи бездіяльність органів державної влади або органів місцевого самоврядування у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля можуть бути оскаржені будь-якою фізичною чи юридичною особою в судовому порядку. Порушення процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, безпідставне та необґрунтоване неврахування чи неналежне врахування результатів участі громадськості, інші порушення законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля є підставами для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності в судовому порядку.

Зі змісту заяв по суті справи, наданих сторонами, судом встановлено, що між сторонами відсутній спір щодо фактичних обставин справи. Причиною виникнення спору є різне тлумачення сторонами положень Закону України Про оцінку впливу на довкілля № 2059-VIII в частині проведення процедури громадського обговорення у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля за участі громадськості міста Харкова. Вказані аргументи також заявлені Харківською міською радою в обґрунтування її вимог про скасування складеного за результатами такого громадського обговорення висновку.

Оцінюючи аргументи учасників справи, у тому числі і щодо можливості доступу позивача до правосуддя у цьому спорі, суд зазначає, що Орхуська Конвенція, оперуючи поняттями громадськість і зацікавлена громадськість, у п. 4 ст. 2 перше визначає як одну чи більше фізичну або юридичну особу, їх об`єднання, організації або групи, які діють згідно з національним законодавством або практикою; друге поняття як громадськість, на яку впливає або може вплинути рішення.

Закон № 2059-VIII наділив можливістю доступу до правосуддя також саме громадськість, а не лише зацікавлену громадськість.

Згідно зі статтею12 Закону № 2059-VIII висновок з оцінки впливу на довкілля, інші рішення, дії чи бездіяльність органів державної влади або органів місцевого самоврядування у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля можуть бути оскаржені будь-якою фізичною чи юридичною особою в судовому порядку.

Така позиція законодавця узгоджується і з його позицією щодо впровадження частини 3 статті 9 конвенції, а саме з позицією надання широкого доступу до правосуддя у справах про порушення приватними та публічними особами вимог національного законодавства, що стосується довкілля, шляхом не встановлення будь-яких спеціальних критеріїв процесуальної правоздатності у такій категорії справ.

Відтак, позивач як громадська організація має право на доступ до правосуддя у цьому спорі, утім, тлумачення приписів Закону № 2059-VIII щодо наявності у будь-якої особи права звертатися до суду з екологічним спором не свідчить про наявність у держави позитивного обов`язку залучати до участі у громадському обговоренні усіх громадян.

Вищенаведені висновки суду узгоджуються із правовою позицією Європейського Суду з прав людини, викладеною у рішенні у справі Guerra and others v. Italy, відповідно до якої Суд вказав, що свобода одержання інформації, визначена в пункті 2 статті 10 Конвенції, в основному забороняє уряду обмежувати одержання особою інформації, яку інші хочуть чи бажають їй надати (див. рішення у справі Леандер проти Швеції (Leander v. Sweden) від 26 березня 1987 року, серія А, № 116, стор. 29, § 74). Цю свободу не можна тлумачити як накладення на державу позитивних зобов`язань щодо збору та розповсюдження інформації.

Так, у межах спірних правовідносин громадське обговорення планової діяльності здійснювалось за участі саме зацікавленої громадськості - жителів Бабаївської селищної ради Харківського району Харківської області, Харківського району, Хорошівської селищної ради Харківського району Харківської області, Основ`янського району міста Харкова та інших.

Відповідно до ч.1 ст.78 КАС України не є спірними обставини щодо того, що Хорошівська ліцензійна ділянка розташована в Харківському районі Харківської області. Найближчі населені пункти - селища Безлюдівка, Бабаї, Хорошево і Жихор (район м. Харків). У зв`язку з тим, що планована діяльність ТОВ НАФТОГАЗРОЗРОБКА, а саме бурові майданчики свердловин №№1 - 3 Хорошівської площі, УПГ, газопроводи-шлейфи з інгібіторопроводами від гирл свердловин до УПГ Хорошівської площі плануються до розміщення на землях Бабаївської селищної ради Харківського району Харківської області, за межами населених пунктів, громадське обгроворення здійснювалось за участі громадськості, що мешкає на території Бабаївської селищної ради Харківського району Харківської області, Харківської районної ради Хорошівської селищної ради Харківського району Харківської області та Основ`янського району Харківської міської ради, у тому числі здійснено інформування Харківського міського голови Кернеса Г.А. про проведення планованої діяльності до відома мешканців відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на території якої планується розміщення об`єкта, чи до відповідної територіальної громади, яка може зазнати впливу від планованої діяльності, та інших зацікавлених осіб.

Вказані обставини підтверджені наявними в матеріалах справи доказами.

Зокрема, зі Спеціального дозволу на користування надрами № 4687 від 26.08.2015, виданого ТОВ Нафтогазрозробка Державною службою геології та надр України, судом встановлено, що Хорошівська площа розміщена у Харківському районі Харківської області, 10 км на південний схід від м.Харкова, а тому посилання ХМР на Лист №1051/01/12-20 від 21.01.2020, в якому Держгеонадра вказало, що Хорошівська площа розташована в 10 км на південний схід від м.Харкова та частково в адміністративних межах м.Харкова, є безпідставними з огляду на те, що планову діяльність з облаштування Хорошівської площі, у тому числі в частині проведення громадського обговорення звіту з ОВД, ТОВ "Нафтогазрозробка" здійснює на підставі дозвільних документів та вказаної в них інформації.

З урахуванням вищевикладеного суд приходить до висновку про те, що процедура громадського обговорення у межах спірних правовідносин здійснена з дотриманням порядку та строків, визначених Законом № 2059-VIII за участі зацікавленої громадськості, що підтверджено матеріалами реєстраційної справи .

Аргументи позивача та Харківської міської ради щодо необхідності залучення до процедури громадського обговорення жителів усієї територіальної громади м.Харкова не підтверджені жодними доказами, при цьому обґрунтовуються довільним та суб`єктивним трактуванням поняття "зацікавлена громадськість" у контексті Закону № 2059-VIII.

Суд зазначає, що розміщення Хорошівської площі на території Харківського району Харківської області за 10 км від м.Харкова не свідчить про обов`язок уповноважених суб`єктів здійснювати заходи щодо громадського обговорення з усіма мешканцями міста Харкова, у той час як таке обговорення здійснено за участі мешканців адміністративно-територіальних одиниць, поруч з якими розміщена Хорошівська площа (зацікавлена громадськість). При цьому територіальна громада міста Харкова як громадськість не була позбавлена права приймати участь у громадському обговоренні.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Відповідно до частини 1 статті 49 КАС України задоволення позову третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, має повністю або частково виключати задоволення вимог позивача до відповідача.

Суд зазначає, що відмова у задоволенні позову Громадської організації "Країна для людей" не свідчить про наявність підстав для задоволення позовних вимог Харківської міської ради про скасування висновку з оцінки впливу на довкілля від 20.01.2020 №03.02-20/001, які також аргументовані аналогічними зазначеним у позові громадської організації посиланнями на нерозміщення ППД та звіту з ОВД на дошці оголошень Харківської міської ради.

Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін, у тому числі і посилання ХМР на отримання звіту з ОВД від ТОВ НТВК "Україна", є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову Громадської організації "Країна для людей" (вул. Сумська, буд. 39, м. Харків, 61022, ) до Департаменту захисту довкілля та природокористування Харківської обласної державної адміністрації (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 7 пов., м. Харків ,61022, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтогазорозробка" (вул. Комунальна, буд. 25-А, м. Харків, 61028, ), третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - Харківська міська рада (61003, м. Харків, майдан Конституції, 7, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

У задоволенні позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Конституції, 7, ) - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності редакцією Кодексу адміністративного судочинства України від 15.12.2017.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 28 квітня 2021 року.

Суддя О.Г. Котеньов