Справа № 360/2218/21
Суддя: О.В. Захарова
Дата ухвалення: 2021-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

29 квітня 2021 року СєвєродонецькСправа № 360/2218/21

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Захарова О.В., перевіривши матеріали позовної заяви адвоката Гребенара Олексія Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення Кремінської районної державної адміністрації Луганської області про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

23 квітня 2021 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява адвоката Гребенара Олексія Володимировича (далі представник позивача) в інтересах ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) до Управління соціального захисту населення Кремінської районної державної адміністрації Луганської області (далі - відповідач), з такими вимогами:

1) визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо відмови у здійсненні перерахунку та виплати позивачу щорічної разової грошової допомоги до 5 травня як учаснику бойових дій за 2020 рік у розмірі 5 мінімальних пенсій за віком з урахуванням попередньо виплаченої суми допомоги;

2) зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити позивачу недоплачену грошову допомогу до 5 травня за 2020 рік у розмірі 5 мінімальних пенсій за віком в сумі 8190,00 грн, з урахуванням попередньо виплаченої суми допомоги в сумі 1390,00 грн.

Ухвалою від 28 квітня 2021 року позовну заяву адвоката Гребенара Олексія Володимировича в інтересах ОСОБА_1 залишено без руху, запропоновано позивачу протягом 10 (десяти) календарних днів з дня отримання даної ухвали надати суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку на звернення до адміністративного суду разом з відповідними належними доказами.

29 квітня 2021 року від представника позивача до суду надійшла заява про поновлення пропущеного звернення до адміністративного суду.

В обґрунтування клопотання представник позивач зазначив, що з моменту ухвалення остаточного рішення у зразковій справі № 440/2722/20 - 13.01.2021 позивач зрозумів, що може захистити своє право на виплату разової грошової допомоги до 5 травня в повному розмірі і що все ж таки права учасника бойових дій на отримання грошової допомоги до 5 травня в повному обсязі порушуються в Україні державними органами, відповідальними за виплату цієї допомоги. Крім того, що по вказаній категорії спорів є зразкове рішення суду, яке обов`язково для застосування судами при розгляді аналогічних типових справ.

Представник позивача зазначає, що після того як позивач дізнався про зразкове рішення він звернувся до відповідача із відповідною заявою, щоб здійснили перерахунок цієї виплати. Предметом цього позову є визнання бездіяльності протиправною щодо відмови у здійсненні перерахунку та виплати позивачу щорічної разової грошової допомоги до 5 травня як учаснику бойових дій за 2020 рік у розмірі 5 мінімальних пенсій за віком з урахуванням попередньо виплаченої суми допомоги.

Представник позивача зазначає, що головним фактором звернення до суду є саме відмова у здійсненні перерахунку грошової допомоги, яке було викладено відповідачем у його листі.

Представник позивача вважає, що прив`язка до дати - 30 вересня відповідного року, як до дати, до якої відповідно до Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» учасники бойових дій у випадку саме неотримання разової грошової допомоги до 5 травня можуть звернутися за нею та отримати її до 30 вересня відповідного року, в якому здійснюється виплата допомоги, розповсюджується на випадки, коли зовсім ця виплата не була сплачена особі, яка має на неї право.

В даному випадку ця виплата була сплачена не в повному обсязі, та відповідно позивач просив відповідача в добровільному порядку виплатити цю допомогу в повному розмірі з посиланням на норми саме Законів України та на зразкове рішення суду, а ні на підставі постанови Кабінету Міністрів України, яка немає силу закону, а є підзаконним нормативно правовим актом, який регулює саме порядок виплати грошової допомоги до 5 травня, розмір якої встановлюється саме Законом України.

Представник позивача вважає, що при вирішенні питання поважності причин пропуску строків звернення до суду необхідно враховувати, що виходячи з принципу «належного врядування» позивач, який відноситься до вразливих верств населення та отримує виплати від держави, виходить з презумпції, що її розмір визначено відповідно до закону. Отримував соціальної виплати не має розумних причин сумніватися у добросовісності дій працівників державного органу в особі органів соціального захисту населення, на які покладено організацію виплати грошової допомоги до 5 травня. Аналогічний правовий висновок зроблено в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 26.01.2021 у справі № 520/11178/2020.

Представник позивача зазначив, що враховуючи незначний термін пропуску строку позивачем усього 23 дня, якщо брати до уваги граничну дату звернення до суду - 30 березня, є усі підстави вважати поважними причини пропуску позивачем строку звернення до суду та з метою запобігання порушенню права позивача на судовий захист вважати за необхідне поновити строк звернення до суду.

Просив поновити строк звернення до суду.

Розглянувши надану позивачем заяву про поновлення строку на звернення до адміністративного суду, суд зазначає таке.

Згідно з частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частинами першою та другою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

КАС України не пов`язує право суду поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Таким чином, у кожному випадку, суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та робить висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

Заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості. Відповідно з цим, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Суд не приймає доводи позивача щодо використання досудового порядку врегулювання спору та обчислення строку звернення до суду з дня отримання листа-відповіді від відповідача, оскільки жодним законом не передбачена можливість досудового порядку вирішення спору щодо перерахунку щорічної грошової допомоги до 5 травня. Зокрема, Закон України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» у межах спірних правовідносин не передбачає досудового врегулювання спору шляхом звернення до органу з питань соціального захисту населення з заявою (скаргою) з приводу щорічної виплати разової грошової допомоги до 5 травня в розмірах, передбачених статтями 12-16 цього Закону.

У зв`язку з викладеним звернення позивача до органу з питань соціального захисту населення з заявою про перерахунок щорічної допомоги до 5 травня за 2020 рік, не є обов`язковим та не може вважатись досудовим порядком вирішення спору.

Аналогічна правова позиція щодо досудового врегулювання спору висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 08 жовтня 2020 року у справі № 9901/32/20.

Єдиним способом захисту порушеного права у цьому випадку є звернення до суду.

Суд зазначає, що позивач з 08 травня 1996 року є учасником бойових дій, а отже, і отримувачем щорічної разової грошової допомоги до 5 травня з 1996 року. Таким чином позивачу має бути достеменно відомо про порядок, розміри та строки виплати такої допомоги.

Рішення Конституційного Суду України від 27 лютого 2020 року № 3-р/2020 міститься у відкритому доступі на сайті Конституційного Суду України, а рішення Верховного Суду від 29 вересня 2020 року у зразковій справі № 440/2722/20 в Єдиному державному реєстрі судових рішень та позивач міг дізнатися про їх зміст та передбачити наслідки пропуску строку звернення до суду з позовними вимогами щодо нарахування та виплати разової грошової допомоги до 5 травня за 2018-2020 роки.

Суд вже зазначав в ухвалі від 28.04.2021, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19.

Як вже зауважував суд, що у численній практиці Верховного Суду, в тому числі у постановах від 13 лютого 2018 року у справі № 308/12874/16-а, від 14 лютого 2019 року у справі № 805/3881/18-а від 01 грудня 2020 року у справі № 807/658/18, від 05 березня 2021 року у справі № 140/1738/19, Верховним Судом викладені висновки про те, що «поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, поновленню підлягають лише такі встановлені законом процесуальні строки, які порушені з поважних причин. В свою чергу поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та не залежала від волевиявлення особи.

Щодо посилання представника позивача, що позивач зрозумів, що може захистити своє право на виплату разової грошової допомоги до 5 травня в повному розмір з моменту ухвалення остаточного рішення у зразковій справі № 440/2722/20 - 13.01.2021 позивач.

Суд зазначає, що прийняття Верховним Судом рішення у зразковій справі 29 вересня 2020 року та набрання ним законної сили 13 січня 2021 року не змінює моменту, коли позивач дізнався про порушення своїх прав (отримання разової грошової допомоги у меншому розмірі). Крім того, суд вважає, що період з 13 січня 2021 року по 01 квітня 2021 року був достатнім для своєчасного звернення до суду з цим позовом.

Також суд вважає, що представник позивача дійшов хибного висновку про можливість поширення на данні правовідносини висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 26.01.2021 № 520/11178/2020, оскільки ухвалене у справі щодо права на отримання щомісячних соціальних виплат, а тому є нерелевантними і не можуть застосовуватися у справі, що розглядається.

Отже зі змісту заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду не вбачається, що позивач не мав реальної, об`єктивної можливості виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії щодо отримання допомоги у належному розмірі у встановлений законом строк або звернутися до суду за захистом своїх прав у встановлений кодексом строк.

Отже доказів існування обставин, які були об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення позивача, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду представником позивача не підтверджено жодним належним доказом.

З урахуванням викладеного, підстави, зазначені представником позивача в заяві про поновлення пропущеного строку на звернення до адміністративного суду визнаються судом неповажними.

Таким чином, позивачу слід звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші підстави для поновлення строку.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог статті 161 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За приписами частини другої статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною другою статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до частини третьої статті 121 КАС України якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Частиною шостою статті 121 КАС України визначено, що про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне продовжити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви на 3 календарні дні з дня отримання ухвали про продовження строку.

Керуючись статтями 12, 160, 169, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Продовжити адвокату Гребенару Олексію Володимировичу в інтересах ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви на 3 календарні дні з дня отримання даної ухвали суду.

Запропонувати позивачу протягом 3 (трьох) календарних днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду:

- обґрунтованого клопотання про поновлення строку на звернення до адміністративного суду з даним позовом разом із документальним підтвердженням наявності поважних причин пропуску строку.

У разі ненадання вищевказаних документів позовна заява буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Копію даної ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя О.В. Захарова