Справа № 160/2593/21
Суддя: Горбалінський Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2021-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 квітня 2021 року Справа № 160/2593/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіГорбалінського В.В.
за участі секретаря судового засіданняСітайло О.В.
представника позивача представника відповідача Суботін Г.Г. Задоєнко О.В.
22.02.2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Вікна Віконда» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, в якій позивач просить:
В обгрунтування позовної зазначено, що оскаржуваний припис складено з порушенням встановленого строку для складання припису. Також позивач зазначив, що оскаржуваний припис є протиправним, так як, вимоги даного припису не конкретизують суті виявленого порушення, носять абстрактний характер та не вказують конкретний шлях їх усунення. Позивачем у позовній заяві наголошено, що відповідачем порушено пп.3 п.5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 року №823, а саме проведено інспекційне відвідування без належних на те підстав, оскільки вказаний лист СБУ не містить посилання на порядок отримання інформації, яка слугувала підставою для проведення перевірки. Окремо позивач зауважив, що інспекційне відвідування було протиправно проведено із залученням працівників СБУ, оскільки були відсутні ознаки кримінального правопорушення та/або створення загрози безпеці інспекторів праці. При цьому відповідач не вказав дані цих працівників СБУ в акті інспекційного відвідування. Підсумовуючи позивач зауважив, що у відповідача на офіційному веб-сайті відсутня уніфікована форма акта. Окремо позивач зазначив, що твердження відповідача, що позивачем було допущено до роботи 24 працівників без оформлення трудових відносин є необґрунтованим, так як відповідач не зміг встановити та ідентифікувати 17 осіб, а 7 інших осіб можливо помилково вказали своє місце роботи на «Віконді», оскільки «Віконда» є відомим та загальнонаціональним брендом, та зазначені особи, працюючи у постачальників чи замовників помилково зазначили свою місце роботи у позивача. У зв`язку з вищевикладеним позивач просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
26.02.2021 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі та призначено розгляд останньої за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) учасників справи.
18.03.2021 року Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із відзивом на позовну заяву. В обгрунтування відзиву відповідач зазначив, що інспекційне відвідування призначено на підставі листа Служби безпеки України та було проведено із залученням двох співробітників СБУ. За місцем провадження господарської діяльності позивача виявлено 24-рьох працівників, які виконували роботи для позивача без укладення трудового договору, з яких 7 працівників виконували роботи для позивача без укладення трудового договору, відповідачу вдалося ідентифікувати та відібрати у них пояснення та 17 працівників, які відмовилися надавати пояснення відповідачу стосовно виконання робіт для позивача. Також відповідач зазначив, що за наслідками інспекційного відвідування складено акт, форма якого оприлюднена на офіційному сайті Держпраці. 09.10.2020 року відповідачем складено припис про усунення виявлених порушень, який оскаржується позивачем у даній позовній заяві. З огляду на зазначене, відповідач просить суд в задоволенні позовних вимог відмовити.
06.04.2021 року Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із запереченнями на відповідь на відзив, в яких підтримала свою позицію, викладену відзиві на позовну заяву.
Дослідивши повно і всебічно письмові докази, які містяться в матеріалах справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
18.09.2020 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області винесено наказ № 355-І Про проведення інспекційного відвідування, про проведення з 23.09.2020 року по 30.09.2020 року інспекційного відвідування Товариства з обмеженою відповідальністю «Вікна Віконда» з питання виявлення неоформлених трудових відносин.
Наказ винесено на підставі листів Управління Служби безпеки України у Дніпропетровській області від 16.09.2020 року № 55/6/1-8033 та Департаменту з питань праці Державної служби України з питань праці без дата № /3.1/3.6-20, копії яких містяться у матеріалах справи.
18.09.2020 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області складено направлення на проведення інспекційного відвідування №652-Н на проведення у період з 23.09.2020 року по 30.09.2020 року інспекційного відвідування Товариства з обмеженою відповідальністю «Вікна Віконда».
В даному акті зазначено, що 24 працівники виконували роботи з навантаження та розвантаження пластмасових виробів, обмотки та упакування пластмасових виробів, складання пластмасових виробів.
Сім працівників із двадцяти чотирьох, а саме: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , надали письмові пояснення, копії яких містяться у матеріалах справи, про те, що працюють в Товаристві з обмеженою відповідальністю «Вікна Віконда» на посадах охоронців та вантажників.
Також у даному акті вказано, що ще 17 працівників відмовились назвати прізвища, ім`я та по-батькові та відмовились спілкуватись.
В даному приписі в графі «зміст виявлених порушень» зазначено, що до роботи було фактично допущено 24 фізичних осіб, а саме: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Також у даному приписі зазначено, що у виробничому цеху було зафіксовано 17 працівників, які відмовились назвати прізвища, ім`я та по-батькові та відмовились спілкуватись.
Також у даному приписі в графі «строк усунення порушень» зазначено, що Товариству з обмеженою відповідальністю «Вікна Віконда» необхідно у строк до 20.10.2020 року письмово проінформувати управління з питань праці про усунення порушення та надалі вимог чинного законодавства дотримуватись постійно.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.
Процедура здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування), визначена Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №823 (далі - Порядок №823) (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до п.2 Порядку №823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
Відповідно до п. 16, 18, 20, 21 Порядку №823 за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.
Якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною.
Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів після дня підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.
Припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об`єктом відвідування порушень вимог законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування.
Припис вноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду.
Припис складається у двох примірниках, що підписуються інспектором праці, який проводив інспекційне відвідування, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою.
Один примірник припису залишається в об`єкта відвідування.
Як встановлено судом з матеріалів справи, 05.10.2020 року позивач звернувся до відповідача із зауваженнями на акт інспекційного відвідування, 08.10.2020 року, тобто у строк, визначений п.18 Порядку №823, інспектором праці надана відповідь на зазначені зауваження, а 09.10.2020 року, тобто у строк, визначений п.21 Порядку №823, відповідачем складено оскаржуваний припис.
Отже, доводи позивача, що відповідачем порушено строк складання оскаржуваного припису не віднайшли свого правового відображення та є такими, які не можуть бути підставою для скасування спірного припису.
У відповідності до вимог п.5 Порядку № 823 інспекційні відвідування проводяться з таких підстав, зокрема, рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту.
За вказаних обставин відповідач правомірно виніс наказ та видав направлення на проведення інспекційного відвідування.
Отже, доводи позивача по те, що інспекційне відвідування проведено без належних підстав є необґрунтованими та відхиляється судом.
Згідно пунктів 8 та 9 Порядку № 823, про проведення інспекційного відвідування інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі. Про проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі, якщо тільки він не вважатиме, що таке повідомлення може завдати шкоди інспекційному відвідуванню. Під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення. На вимогу об`єкта відвідування або уповноваженої ним посадової особи інспектор праці надає копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та вносить запис про проведення інспекційного відвідування до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності) перед наданням акта для підпису.
Пунктом 14 Порядку № 823 визначено, що під час проведення інспекційного відвідування об`єкт відвідування має право:
1) перевіряти в інспектора праці наявність службового посвідчення;
2) одержувати копію направлення на проведення інспекційного відвідування;
3) не допускати до проведення інспекційного відвідування у разі:
відсутності службового посвідчення;
якщо на офіційному веб-сайті Держпраці не оприлюднено рішення Мінсоцполітики про затвердження форми акта інспекційного відвідування;
4) вимагати припинення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у разі перевищення визначеного пунктом 10 цього Порядку максимального строку здійснення такого заходу;
5) подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження до акта або припису;
6) вимагати від інспектора праці внесення запису про проведення інспекційного відвідування до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності) перед наданням акта для підпису об`єктом відвідування або уповноваженою ним посадовою особою;
7) перед підписанням акта бути поінформованим про свої права та обов`язки;
8) вимагати від інспектора праці додержання вимог законодавства;
9) вимагати нерозголошення комерційної таємниці або конфіденційної інформації об`єкта відвідування;
10) оскаржувати в установленому законодавством порядку неправомірні дії інспектора праці;
11) отримувати консультативну допомогу від інспектора праці з метою запобігання порушенням під час проведення інспекційних відвідувань, невиїзних інспектувань;
12) фіксувати проведення інспекційного відвідування засобами аудіо-, фото- та відеотехніки.
З аналізу пунктів 8, 9 та 14 Порядку № 823 судом встановлено, що у відповідача наявний обов`язок повідомлення про проведення інспекційного відвідування об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі; обов`язок пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення; обов`язок на вимогу об`єкта відвідування або уповноваженої ним посадової особи надати копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування. Вказаним обов`язкам відповідача кореспондує право об`єкта відвідування або уповноваженої ним посадової особи не допускати до проведення інспекційного відвідування.
Як встановлено судом із копії направлення на проведення інспекційного відвідування від 18.09.2020 року № 652-Н, позивач отримав дане направлення та розписався на ньому.
Згідно ч.2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Таким чином, судом встановлено, що позивач допустив відповідача до проведення інспекційного відвідування та не скористався своїм правом не допускати до проведення інспекційного відвідування.
Суб`єкт господарювання, який вважає порушеним порядок та підстави призначення перевірки щодо нього, має захищати свої права шляхом не допуску посадових осіб контролюючого органу до такої перевірки. Якщо допуск до проведення перевірки відбувся, в подальшому предметом розгляду в суді має бути лише суть виявлених порушень трудового та іншого законодавства, дотримання якого контролюється контролюючими органами.
За вказаних обставин судом відхиляються доводи позивача про те, що відповідач порушив законодавство в частині призначення та проведення інспекційного відвідування, та суд зауважує, що означені доводи не можуть бути підставою для скасування оскаржуваного припису.
Щодо обґрунтованості спірного припису як акту індивідуальної дій, суд зазначає наступне.
За своїм змістом спірний припис відповідача є індивідуально-правовим актом, який повинен відповідати вимогам, встановленим статтею 2 КАС України.
Обґрунтованість, в силу статті 2 КАС України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.
Суд зазначає, що з метою дотримання завдань адміністративного судочинства та його основних засад суди наділені процесуальними повноваженнями встановлювати і оцінювати фактичні обставини справи, перевіряти обґрунтованість вимоги.
Зазначивши у даному приписі зміст виявленого порушення та про необхідність «письмово проінформувати управління з питань праці про усунення порушення. Надалі вимог чинного законодавства дотримуватись - постійно», відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність. Суд наголошує, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.
Вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна бути здійснена у письмовій формі, сформована внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції (завдань і функцій відповідно до законодавства), містити чіткі, конкретні і зрозумілі, приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім. Зобов`язання самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення чинного законодавства.
Щодо пояснень ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , суд вважає за необхідне зазначити про таке.
В поясненнях ОСОБА_2 та ОСОБА_1 в графі «написано власноручно» зазначено «з моїх слів записано вірно», проте прізвище, ім`я та по-батькові особи, зі слів якої особи заповнювались дані пояснення, не зазначено в даній графі.
В поясненнях ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в графі «написано власноручно» не зазначено жодної інформації про осіб, які заповнювала дані пояснення.
В свою чергу пояснення ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 не містять підписів осіб, які заповнювали дані пояснення.
Також суд звертає увагу, що дані пояснення не містять жодних відомостей про серію та номер паспорту, реєстраційний номер облікової картки платника податків, серії та номер трудової книжки та інших відомостей, які б могли ідентифікувати приналежність даних осіб до позивача.
З огляду на зазначене, суд критично ставиться до даних пояснень як до належних доказів, які можуть підтвердити той факт, що дані особи були єдиними безпосередніми учасниками протиправної діяльності, у вчиненні якої обвинувачувався позивач.
Відеозаписи та фотографії надані відповідачем підтверджують факт роботи невстановлених осіб на території виробництва позивача; більшість з яких відмовилась від спілкування з представниками відповідача.
Як встановлено судом у судовому засіданні, дана відеозйомка проводилась співробітниками Управління Служби безпеки України у Дніпропетровській області, проте акт інспекційного відвідування не містить жодного посилання на залучення як додаток до акту даного відеозапису Управління Служби безпеки України у Дніпропетровській області.
За вказаних обставин суд вважає, що відповідач не довів належними засобами доказування та належними доказами допущення позивачем протиправної діяльності.
Частиною 1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З огляду на зазначене, судовий збір у розмірі 2270,00 грн., сплачений позивачем відповідно до квитанції №9404 від 18.02.2021 року підлягає стягненню з Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача.
На підставі викладеного, керуючись статтями 77, 90, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 28 квітня 2021 року.

Суддя В.В. Горбалінський