Справа № 766/16627/17
Суддя: Зуєва Л.Є.
Дата ухвалення: 2021-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 квітня 2021 р.м.ОдесаСправа № 766/16627/17
Головуючий в 1 інстанції: Морська Г.М.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді Зуєвої Л.Є.,

суддів: Коваля М.П., Кравця О.О.

розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 22 січня 2021 року у справі за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності,

ВСТАНОВИЛА:

У вересні 2017 року Фізична особа-підприємц ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, в якому просив:

- визнати протиправною та скасувати Постанову про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності № 48/912/01-22 від 25.09.2017 року.

В обґрунтування позову зазначалось, що за результатами планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, оформленого актом № 3/72 від 15.09.2017 року на позивача постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 48/912/01-22 від 25.09.2017 року, накладено штраф в розмірі 33680,0 грн за порушення п.7 ч.2 ст.2 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Вважаючи постанову незаконною, позивач просить її скасувати, посилаючись на те, що у відповідача не було підстав для проведення позапланового заходу контролю. Крім того, про перевірку позивача не було повідомлено та не було вручено наказ про направлення на її проведення, перевіряючими не було пред`явлено посвідчення, перевірка проводилась не за місцезнаходженням об`єкта будівництва. Також, відповідачем порушений строк проведення перевірки 10 днів замість двох робочих днів щодо суб`єктів малого підприємництва. У спірній постанові не зазначено чіткий та детальний опис виявленого правопорушення а також, документи та інші докази, якими підтверджується вчинене правопорушення, а саме: не зазначено коли саме відбулась зміна осіб, відповідальних за проведення технічного нагляду, яким саме документом або документами підтверджується така зміна, яка особа раніше була відповідальною за проведення технічного нагляду та на підставі яких документів, а також яка особа стала виконувати ці функції і на підставі яких документів.

Рішенням Херсонського окрудного адміністративного суду від 22 січня 2021 року, ухваленим у відкритому судовому засіданні за правилами загально позовного провадження у м. Херсон о 14:02 год., позов задоволено.

Не погоджуючись з таким рішенням, Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради надано апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Доводами апеляційної скарги зазначено, що підставою для проведення перевірки став лист Херсонської місцевої прокуратури від 21.08.2017 року. Тому, управлінням було проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства ФОП ОСОБА_1 на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної дяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних норм на «Рекенструкції інуючиого кафе в житловому будинку з вбудованим магазином». За результатами позапланової перевірки виявлено несвоєчасне подання замовниками інформації про зміну осіб, відповідальних за проведення технічного нагляду у належний термін, що є порушенням ч.17 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI та ч.1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність». За наслідками перевірки було складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 15.09.2017. На підстві акту, відповідачем 25.09.2017 року було винесено постанову про №48/912/01-22 про накладення штрафу у сумі 33 680 грн., за порушення п.7 ч.2 статті 2 ЗУ «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності». Крім того, апелянтом зазначено, що 15 червня 2015 року, до управління надійшов лист, в якому зазначено про припинення дії договору на ведення технічного нагляду за об`єктом будівництва, у зв`язку з розірванням договору. Таким чином, апелянт не погоджується з прийнятим рішенням та вважає, що рішення суду першої інстанції прийнято без повного з`ясування обставин, що мають значення у справі.

Відзив на апеляційну скаргу позивачем до суду не надано.

Згідно з ч.1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що Херсонська місцева прокуратура надіслала Херсонському міському голові лист від 21.08.2017р. № 77/6786 вих.- 17, у якому зазначив, що Херсонською місцевою прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні, де відомості про вчинення кримінального правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003997 за фактом самовільного зайняття земельної ділянки.

Встановлено, що на підставі рішення міської ради від 23.12.2005 № 1011, земельну ділянку, площею 0,0278 га, по АДРЕСА_1 , передано в оренду фізичній особі-підприємцю (ФОП) ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_1 , під реконструкцію власного кафе в жилий будинок із вбудованим магазином (договір оренди від 04.04.2006 № 90, строком до 23.12.2015).

Враховуючи наведене прокуратура просила вирішити питання про проведення перевірки, відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, а також відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством (а.с. 61).

На підставі зазначеного листа, відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та згідно з п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, відповідач прийняв наказ від 04.09.2017р. № 168, яким наказав провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва: «Реконструкція існуючого кафе в жилий будинок з вбудованим магазином по АДРЕСА_1 » (замовники будівництва - ФОП ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_1 ).

Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Перевірку доручити Головному спеціалісту з питань державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради Юдіну Олександру Станіславовичу.

На підставі наказу виписане направлення для проведення перевірки від 04.09.2017р. № 3/72, строк дії до 15.09.2017 року.

За результатами перевірки складений акт від 15.09.2017р. № 3172 (далі акт перевірки), яким встановлено Порушенням ч.7 ст. 37 Закону України № 3038- VI «Про регулювання містобудівної діяльності», ч. 1 статті 9 Закону України № 687-ХІУ «Про архітектурну діяльність», припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 15.09.2017 року та складений протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.09.2017 року.

За результатами розгляду протоколу начальником Управління з питань державного архітектурно - будівельного контролю Херсонської міської ради 25.09.2017р. прийнята постанова № 48/912/01-22, якою ФОП ОСОБА_1 визнаний винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 7 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладений штраф у сумі 33680 грн. Не погодившись із цією постановою, позивач звернувся до суду.

Приймаючи рішення, суд першої інстанції виходив з того, що у розділі VI «Опис виявленого порушення» акта перевірки зазначено: «За результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті: «Реконструкція існуючого кафе в житловий будинок з вбудованим магазином по АДРЕСА_1 » встановлено, що при розгляді наданих замовниками документів виявлено порушення вимог містобудівного законодавства, а саме: несвоєчасне подання замовниками інформації про зміну осіб, відповідальних за проведення технічного нагляду у належний законодавством термін. Порушенням част.7 ст. 37 Закону України № 3038- VI «Про регулювання містобудівної діяльності», част. 1 статті 9 Закону України № 687-ХІУ «Про архітектурну діяльність».

Однак, заміна особи, яка здійснює технічний нагляд на об`єкті: «Реконструкція існуючого кафе в житловий будинок з вбудованим магазином по АДРЕСА_1 » відбулась 19.09.2017 року, вже після проведення перевірки, а станом на час проведення перевірки 15.09.2017 року особою, відповідальною за проведення технічного нагляду був ОСОБА_3 на підставі договору від 12 жовтня 2011 року №03/05. ОСОБА_4 - підтвердив факт укладання із ним договору від 19.09.2017р. про надання ним послуг ФОП ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 щодо заповнення декларації на початок будівельних робіт, ознайомлення замовника із діючими будівельними нормами, здійснення технічного нагляду за виконанням робіт по об`єкту: «Реконструкція існуючого кафе в житловий будинок з вбудованим магазином за адресою: АДРЕСА_1 ». Крім того, між ОСОБА_3 та ФОП ОСОБА_1 , ФОП ОСОБА_2 укладено договір на ведення технічного нагляду за об`єктом будівництва за адресою АДРЕСА_1 .

Враховуючи, що станом на 14 вересня 2017 року зазначений договір розірвано не було, тому, ОСОБА_3 підтвердив наявність між ним і позивачем правовідносин щодо надання послуг технічного нагляду за об`єктом будівництва за адресою АДРЕСА_1 станом на час проведення перевірки. Таким чином, суд дійшов виснову про не доведення відповідачем , як суб`єктом владних повноважень , факту несвоєчасного подання ФОП ОСОБА_1 інформації про зміну осіб, відповідальних за проведення технічного нагляду в порушення ч.7 ст. 37 Закону України № 3038- VI «Про регулювання містобудівної діяльності», ч. 1 статті 9 Закону України №687-ХІУ «Про архітектурну діяльність».

Надаючи правову оцінку рішенню суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Спірні правовідносини, які виникли між сторонами у даній справі, врегульовано, зокрема Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі Закон № 3038-VI ), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 (далі - Порядок № 533).

Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року №3038-VI встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до абзацу п`ятого частини першої статті 4 Закону № 3038-VI об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Приписами статей 6, 7 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності № 3038-VI від 17.02.2011 року, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, зокрема, шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Відповідно до ч.1 ст. 6 Закону № 3038-VI встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Згідно ст. 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначений Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V.

Відповідно до ч.1 ст.1 цього Закону, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

При цьому, слід зазначити, що відповідно до п.п. 9, 12, 13 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, та посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час його здійснення зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Крім того, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Разом з цим, згідно п. 14 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктами 16-17 Порядку № 553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Згідно акту, складеного за результатми проведення планового (позапланового) заходу державного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 3/72, а саме у розділі VI «Опис виявленого порушення» акта перевірки зазначено: «За результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті: «Реконструкція існуючого кафе в житловий будинок з вбудованим магазином по АДРЕСА_1 » встановлено, що при розгляді наданих замовниками документів виявлено порушення вимог містобудівного законодавства, а саме: несвоєчасне подання замовниками інформації про зміну осіб, відповідальних за проведення технічного нагляду у належний законодавством термін.

Несвоєчасне подання замовниками інформації про зміну осіб, відповідальних за проведення технічного нагляду у належний законодавством термін, є порушенням ч.7 ст. 37 Закону України № 3038 - VI «Про регулювання містобудівної діяльності», ч. 1 статті 9 Закону України № 687-ХІV «Про архітектурну діяльність».

Станом на час проведення перевірки 15.09.2017 року особою, відповідальною за проведення технічного нагляду був ОСОБА_3 , на підставі договору від 12.10.2011 року № 03/05.

Апелянт в якості основного доводу своєї скарги посилається на ті обставини, що 15.09.2017 року отримав лист від ОСОБА_3 , датований 14.09.2017 р., у якому він повідомляє про те, що у зв`язку з отриманням інформації, стосовно зазначення його як інженера, що здійснює технічний нагляд за будівництвом об`єкта: «Реконструкція існуючого кафе в житловий будинок з вбудованим магазином по АДРЕСА_1 » (замовники - ФОП ОСОБА_1 , ФОП ОСОБА_2 ), ним 15 червня 2015 року на адресу Управління ДАБІ у Херсонській області було відправлено листа щодо припинення дії договору на ведення технічного нагляду за об`єктом будівництва.

Причина розірвання договору - порушення стороною замовників обов`язків по виконанню пунктів договору, які базуються на ст. 11 технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою КМУ України від 11.07.2007р. № 903 та положення ДБН А.3.1-5-2016 Організація будівельного виробництва» (а.с. 63).

Надаючи оцінку обгрунтованності цих доводів апеляційної скарги, суд вважає їх необґрунтованими з огляду на наступне.

Так, як було встановлено судом першої інстанції та підтверджується наявними у справі доказами, заміна особи, яка здійснює технічний нагляд на об`єкті: «Реконструкція існуючого кафе в житловий будинок з вбудованим магазином по АДРЕСА_1 » відбулась 19.09.2017 року, тобто вже після проведення перевірки.

Судова колегія звертає увагу, що матеріали справи не містять, та відповідачем не надано докази того, що між ФОП ОСОБА_1 та ОСОБА_3 було розрівано договір про надання послуг із технічного нагляду, таким чином, на час проведення перевірки договір від 12.10.2011 року № 03/05 залишався чинним. Цей договір був розірваний за взаємною згодою сторін лише 19.10.2017 року, тобто вже після проведення перевірки, станом на час проведення перевірки 15.09.2017 року особою, відповідальною за проведення технічного нагляду був ОСОБА_3 , на підставі договору від 12.10.2011 року №03/05.

Судом першої інстнаці було допитано у судовому засіданні в якості свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

ОСОБА_4 повідомив, що знає ФОП ОСОБА_1 із вересня 2017 року, підтвердив факт укладання із ним договору від 19.09.2017 року про надання ним послуг ФОП ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 щодо заповнення декларації на початок будівельних робіт, ознайомлення замовника із діючими будівельними нормами, здійснення технічного нагляду за виконанням робіт по об`єкту: «Реконструкція існуючого кафе в житловий будинок з вбудованим магазином за адресою: АДРЕСА_1 ».

Крім того, ОСОБА_3 надіслав відповідь на адвокатський запит від 17 липня 2019 року, в якій зазначив: «… між мною та ФОП ОСОБА_1 , ФОП ОСОБА_2 укладено договір на ведення технічного нагляду за об`єктом будівництва за адресою АДРЕСА_1 . Станом на 14 вересня 2017 року зазначений договір розірвано нами не було, але у зв`язку зі смертю підрядчика та ненаданням з його боку виконавчої документації в червні 2015 року, я звертався на адресу Управління ДАБІ у Херсонській області про вжиття заходів щодо підрядчика для виконання з його боку обов`язків по наданню мені документації.

ОСОБА_3 також повідомив суд про те, що можливо його звернення відповідача в 2017 році було не зовсім вірно оформлене, тому з метою уникнення непорозумінь у суді під присягою повідомив, що лист на ім`я Начальника управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради Маршака Р.М. від 14.09.2017 року щодо припинення дії цього договору мною було направлено помилково.

Ці ж обставини ОСОБА_3 підтвердив у своєй відповіді від 17.04.2019 р. на адвокатський запит адвоката ОСОБА_5 (арк..спр.81)

Судова колегія вважає за необхідне зазначити, що лист ОСОБА_3 адресований начальнику управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради від 14.09.2017 року, на який посилається відповідач, та який став підставою для висновку про порушення позивачем у сфері містобудівної діяльності, не може бути належним доказом розірвання правовідносин між ЧП ОСОБА_1 та інженером технічного нагляду Третяком М.А. , оскільки таким доказом може бути лише належним чином оформлений та підписаний договір про розірвання договору, якого на момент проведення позапланової перевірки не існувало.

Натомість висновки акту перевірки №3173 від 04.09.2017 р. спростовуються наступними письмовими доказами:

- договором від 12.10.2011 року № 03/05, укладеним між ОСОБА_3 та ФОП ОСОБА_1 про те, що ОСОБА_3 буде здійснювати технічний на об`єкті будівництва: «Реконструкція існуючого кафе в житловий будинок з вбудованим магазином за адресою: АДРЕСА_1 » (а.с. 146);

- договором від 19.09.2017 року, укладеним між ОСОБА_3 та ФОП ОСОБА_1 про розірвання договору від 12.10.2011р. № 03/05 про технічний нагляд на об`єкті будівництва: «Реконструкція існуючого кафе в житловий будинок з вбудованим магазином за адресою: АДРЕСА_1 » (а.с. 144);

- договором від 19.09.2017 року № 09/19-8, укладеним ФОП ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 із ОСОБА_4 про надання останнім послуг щодо заповнення декларації на початок будівельних робіт, ознайомлення замовника із діючими будівельними нормами, здійснення технічного нагляду за виконанням робіт по об`єкту: «Реконструкція існуючого кафе в житловий будинок з вбудованим магазином за адресою: АДРЕСА_1 ».

Ці договори підписані всіма сторонами та завірені печаткою інженера технічного нагляду Третяк М.А. Вказані докази свідчать про відсутність факту розірвання договору між позивачем та ОСОБА_3 щодо надання послуг технічного нагляду за об`єктом будівництва, та як наслідок, свідчать про необґрунтованість спірної постанови, винесеної за результатами позапланової перевірки, про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до статті 72 КАС України в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин(фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі письмових, речових і електронних доказів, висновків експертів та показань свідків.

Належність та допустимість притаманні кожному доказу окремо без їх наявності відповідний матеріал не може бути прийнятий як доказ. Належний доказ не може бути прийнятий, якщо він є недопустимий. Допустимість доказу не гарантує його доказову силу. Висновок про допустимість доказу можливий лише після висновку про його належність з огляду на необхідність перш за все з`ясувати правову можливість використання певного доказу , що стосується предмету доказування у справі. Отже і належність і допустимість є необхідними для того щоб доказ був прийнятий отриманий або витребуваний судом.

Згідно з положеннями частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідачем під час розгляду справи у суді не доведено належними та допустимими доказами факт розірвання договору між позивачем та ОСОБА_3 , та не повідомлення після цього відповідача прозміну особи, відповідальної за проведення технічного нагляду у визначений законом термін, з огляду на вимоги ч.2 статті 77 КАС України .

Доводи апеляційної скарги є аналогічними доводам, викладеним у відзиві на позов, та не спростовують висновків викладених в оскаржуваному рішення суду першої інстанції та не свідчать про порушення судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 262, 263, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 22 січня 2021 року залишити без змін.

Відповідно до ст. 325-328 КАС України постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає крім випадків: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Головуюча суддя: Л.Є. Зуєва

Суддя: М.П. Коваль

Суддя: О.О. Кравець