Справа № 804/1361/17
Суддя: Яковенко М.М.
Дата ухвалення: 2021-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2021 року

м. Київ

справа № 804/1361/17

адміністративне провадження № К/9901/326/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Яковенка М. М.,

суддів - Дашутіна І. В., Шишова О. О.,

розглянувши у попередньому судовому засіданні в касаційній інстанції адміністративну справу № 804/1361/17

за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» до Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків ДФС про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

за касаційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду (суддя Захарчук-Борисенко Н. В.) від 29 червня 2017 року та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду (склад колегії суддів: Богданенко І. Ю., Уханенко С. А., Дадим Ю. М.) від 16 листопада 2017 року,

УСТАНОВИВ:

І. РУХ СПРАВИ

1. У лютому 2017 року Публічне акціонерне товариство «Дніпровський металургійний комбінат» (далі - ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат») звернулось до суду з адміністративним позовом до Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків ДФС, в якому просило визнати нечинними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 20 січня 2017 року:

- № , яким зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість в розмірі 5 996 968 грн та застосовано штрафні (фінансові) санкції в розмірі 2998484 грн;

- № , яким зменшено суму від`ємного значення суми податку на додану вартість на 2 209 721 грн.

2. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що виїзну планову перевірку ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» було проведено незаконно, вкладені в Акті перевірки висновки не відповідають дійсним обставинам справи, зроблені без належного дослідження усіх наявних доказів, а отже прийняті на підставі акту перевірки спірні податкові повідомлення-рішення підлягають скасуванню.

Позивач наголошує, що висновки відповідачів, зазначені в акті перевірки щодо нереальності господарських операцій ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» з його контрагентами є помилковими, оскільки ґрунтуються виключно на припущеннях, в той час як взаємовідносини позивача з його контрагентами підтверджуються первинними документами.

3. Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 червня 2017 року, залишеною без змін ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 16 листопада 2017 року, відмовлено ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» в задоволенні позовних вимог.

4. Не погоджуючись з рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, 14 грудня 2017 року ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» звернулося до Вищого адміністративного суду України з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 червня 2017 року та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 16 листопада 2017 року, і ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» задовольнити.

5. Вищим адміністративним судом України справа до розгляду не призначалася.

6. 15 грудня 2017 року розпочав роботу Верховний Суд та набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03 жовтня 2017 року.

7. Відповідно до підпункту 4 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, який набрав чинності 15 грудня 2017 року, касаційні скарги (подання) на судові рішення в адміністративних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного адміністративного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

8. 19 грудня 2017 року касаційну скаргу ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 червня 2017 року та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 16 листопада 2017 року передано для розгляду до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду (склад колегії суддів: Шипуліна Т. М. - головуючий суддя, Бившева Л. І., Хохуляк В. В.).

9. Ухвалою Верховного Суду від 28 грудня 2017 року відкрито касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою, встановлено строк для подання відзиву. Витребувані матеріали справи.

10. На підставі розпорядження в. о. заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду № 2328/0/78-20 від 26 листопада 2020 року призначено повторний автоматизований розподіл цієї справи, у зв`язку з ухваленням Вищою радою правосуддя рішення від 15 жовтня 2020 року № 2830/0/15-20 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у зв`язку з поданням заяви про відставку».

11. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 26 листопада 2020 року, визначено склад колегії суддів: Яковенко М. М. - головуючий суддя, Дашутін І. В., Шишов О. О.

12. Ухвалою Верховного Суду справу прийнято до провадження, закінчено підготовку даної справи до касаційного розгляду та призначено її касаційний розгляд у попередньому судовому засіданні.

13. Станом на час розгляду справи письмового відзиву на касаційну скаргу до Верховного Суду не надходило, що не перешкоджає її розгляду по суті.

IІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

14. Судами попередніх інстанцій встановлено, що Спеціалізованою ДПІ з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального Головного управління ДФС, на підставі підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункту 78.1.4 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України (далі - ПК України) та відповідно до наказу від 25 квітня 2016 року № 171, проведено документальну позапланову виїзну перевірку ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат ім. Ф.Е. Дзержинського» з питань дотримання вимог податкового законодавства України при взаємовідносинах з ТОВ «ДОНВУГЛЕРЕСУРСИ» за січень 2015 року, березень 2015 року, вересень-грудень 2015 року; ТОВ «ДОНЕЦКЄНЕРГОРЕМОНТ» за січень-серпень 2015 року; ТОВ «ДОНБАС-ДНІПРОБУД ЛТД» за квітень 2015 року, липень-серпень 2015 року, жовтень-листопад 2015 року; ТОВ «ФІЛ ГУД ІНКОРПОРЕЙТЕН» за вересень-жовтень 2015 року, за результатами якої складено акт від 12 серпня 2016 року № 145/28-01-40-01-05393043.

15. Перевіркою встановлені порушення: пунктів 198.1, 198.2 статті 198 статті 201 ПК України, що призвело до завищення податкового кредиту на суму 11 500 010 грн; пункту 200.1 статті 200 ПК України в частині завищення від`ємного значення різниці між сумою податкових зобов`язань та сумою податкового кредиту в січні 2015 року на 421 386 грн, лютому 2015 року на суму 1 131 192 грн, березні 2015 року на суму 148 901 грн, квітні 2015 року на суму 608 330 грн, травні 2015 року на суму 326 521 грн, червні 2015 року на суму 388 190 грн, липні 2015 року у сумі 187 990 грн, серпні 2015 року на суму 225 292 грн, вересні 2015 року на суму 1 390 514 грн, жовтні 2015 року на суму 3 108 028 грн, листопаді 2015 року на суму 953 327 грн та грудні 2015 року на суму 2 610 338 грн; абзаців «б», «в» пункту 200.4 статті 200 ПК України, внаслідок чого завищено суму, що підлягала бюджетному відшкодуванню на 8 576 190 грн та завищено суму, що включається до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду в квітні 2016 року на 3 321 414 грн.

16. На підставі висновків акту від 12 серпня 2016 року, відповідачем винесено податкові повідомлення-рішення від 31 серпня 2016 року форми № та № .

17. За результатом адміністративного оскарження повідомлення-рішення від 31 серпня 2016 року форми № та № скасовані в частині визначення податкового зобов`язання з податку на додану вартість по взаємовідносинах з ТОВ «ДОНБАС-ДНІПРОБУД ЛТД», ТОВ «ДОНЕЦКЄНЕРГОРЕМОНТ», ТОВ «ФІЛ ГУД ІНКОРПОРЕЙТЕН» та скасовано у відповідній частині штрафну санкцію з податку на додану вартість, в іншій частині зазначені податкові повідомлення-рішення залишені без змін.

18. На підставі акту перевірки від 12 серпня 2016 року, з урахуванням рішення ДФС України про результати розгляду скарги від 16 січня 2017 року № 743/6/99-99-11-01-02-25, податковим органом прийнято податкові повідомлення-рішення від 20 січня 2017 року № , яким зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість в розмірі 5 996 968 грн та застосовано штрафні (фінансові) санкції в розмірі 2 998 484 грн; № , яким зменшено суму від`ємного значення суми податку на додану вартість на 2 209 721 грн.

19. Вважаючи зазначені податкові повідомлення-рішення протиправними, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

IІІ. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

20. Суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, виходили з того, що винесені відповідачем податкові повідомлення-рішення прийняті на підставі та у спосіб передбачений чинним законодавством, а отже не підлягають скасуванню.

21. Такий висновок судів попередніх інстанцій обґрунтовано тим, що встановлені обставини щодо наявності матеріально-технічних можливостей для здійснення підприємницької діяльності як у контрагента, так і в інших постачальників товарів (послуг), кінцевим отримувачем яких є позивач, у ланцюгу постачання, свідчить, що про ведення підприємствами господарської діяльності, яка не пов`язана з видобуванням кам`яного вугілля, відсутність основних фондів та кваліфікованого персоналу, унеможливлює встановлення факту походження та надходження вугілля на ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат».

22. Крім того суди зауважили, що проведення позапланової виїзної перевірки позивача, за наслідками якої було прийнято оскаржувані податкові повідомлення-рішення, було призначено через відмову у наданні необхідних документів та пояснень, що відповідає вимогам статті 78 ПК України.

IV. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ

23. Скаржник у своїй касаційній скарзі не погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, вважає їх необґрунтованими та такими, що підлягають скасуванню, оскільки судами неправильно застосовано норми матеріального права та порушено норми процесуального права, що призвело до ухвалення незаконних судових рішень у справі.

24. В доводах касаційної скарги позивач зазначає про протиправність дій контролюючого органу щодо проведення перевірки без законних на те підстав, і як наслідок незаконність прийнятих за результатами такої перевірки оскаржуваних податкових повідомлень-рішень.

25. Крім того, скаржник вказує на те, що договір поставки вугілля був виконаний у повному обсязі, що призвело до відповідної зміни у структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємств, що підтверджується відповідними первинними бухгалтерськими документами. При цьому, усі первинні документи, що підтверджують факт реального здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентами наявні у повному обсязі та відповідають вимогам чинного законодавства.

26. Водночас скаржник наголошує, що інформаційні бази даних податкового органу не мають статусу офіційних і можуть містити помилки та неточності та помилки, які впливають на правовий статус платника податку. Бази даних не є належними доказами.

V. ОЦІНКА ВЕРХОВНОГО СУДУ

27. Враховуючи положення пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України № 460-ІХ, а також те, що касаційна скарга на судові рішення у цій справі була подана до набрання чинності цим Законом і розгляд їх не закінчено до набрання чинності цим Законом, Верховний Суд розглядає цю справу у порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом. Отже, застосуванню підлягають положення КАС України у редакції, чинній до 08 лютого 2020 року.

28. Верховний Суд, переглянувши оскаржувані рішення судів першої та апеляційної інстанцій в межах доводів та вимог касаційної скарги, на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права у спірних правовідносинах, відповідно до частини першої статті 341 КАС України, виходить з такого.

29. Згідно з пунктом 44.1 статті 44 ПК України (тут і далі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

30. Отже будь-які документи (у тому числі договори, накладні, рахунки тощо) мають силу первинних документів лише в разі фактичного здійснення господарської операції.

31. Якщо ж фактичного здійснення господарської операції не було, відповідні документи не можуть вважатися первинними документами для цілей ведення податкового обліку навіть за наявності всіх формальних реквізитів таких документів, що передбачені чинним законодавством.

32. З урахуванням викладеного, для підтвердження даних податкового обліку можуть братися до уваги лише ті первинні документи, які складені в разі фактичного здійснення господарської операції.

33. За змістом підпункту 14.1.181 пункту 14.1 статті 14 ПК України податковий кредит - це сума, на яку платник ПДВ має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

34. Відповідно до пункту 198.1 статті 198 ПК України право на віднесення сум податку до податкового кредиту виникає у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів (у тому числі в разі їх ввезення на митну територію України) та послуг; б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів, у тому числі при їх ввезенні на митну територію України (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України; г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу.

35. У відповідності до пункту 198.2 статті 198 ПК України датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.

36. Водночас відповідно до пункту 198.3 статті 198 ПК України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг, але не вище рівня звичайних цін, визначених відповідно до статті 39 цього Кодексу, та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів (у тому числі при їх імпорті) та послуг з метою їх подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи), у тому числі при їх імпорті, з метою подальшого використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку.

37. Право на нарахування податкового кредиту виникає незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також відвід того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

38. Іншими словами необхідною умовою для віднесення сплачених у ціні товарів (послуг) сум податку на додану вартість є факт придбання товарів та послуг із метою їх використання в господарській діяльності.

39. В пункті 198.6 статті 198 ПК України зазначено, що не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені податковими накладними (або підтверджені податковими накладними, оформленими з порушенням вимог статті 201 цього Кодексу) чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

40. Податкова накладна виписується на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс) (пункт 201.7 статті 201 ПК України).

41. Згідно пункту 201.8 статті 201 ПК України право на нарахування податку та складання податкових накладних надається виключно особам, зареєстрованим як платники податку в порядку, передбаченому статтею 183 цього Кодексу.

42. Податкова накладна, відповідно до абзацу першого пункту 201.10 статті 201 ПК України, видається платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, на вимогу покупця та є підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

43. Зміст вищезазначених норм права дає підстави вважати, що для отримання права на податковий кредит із сум податку на додану вартість, сплачених в ціні придбаного товару (робіт, послуг), платник податку на додану вартість повинен мати податкові накладні, видані на реально отриманий товар (роботи, послуги), призначений для використання у власній господарській діяльності.

44. Крім того слід зазначити, що за змістом статті 1 Закону України від 16 липня 1999 року № 996-ХIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» (далі - Закон № 996-ХIV) первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію та підтверджує її здійснення.

45. Відповідно до частини першої статті 9 Закону № 996-ХIV підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Первинні документи повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форму); дату і місце складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

46. Таким чином відображення господарської операції у податковому обліку здійснюється відповідно до її реального економічного змісту на підставі первинних документів бухгалтерського обліку.

47. Як визначено підпунктом 14.1.36 пункту 14.1 статті 14 ПК України, господарська діяльність - це діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.

48. У відповідності до статті 1 Закону № 996-ХIV господарська операція - це дія або подія, яка викликає зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства.

49. Отже правові наслідки у вигляді виникнення у покупця права на формування відповідних сум податкових вигод (податкового кредиту) виникають за наявності певних обставин та підстав, зокрема фактичного (реального) здійснення оподатковуваних операцій та їх документального підтвердження сукупністю юридично значимих (дійсних) первинних та інших документів, які зазвичай супроводжують операції певного виду; наявності у сторін спеціальної податкової правосуб`єктності та належним чином складеної податкової накладної; ділової мети, розумних економічних причин для здійснення операції й подальшого використання придбаного товару (робіт, послуг) у межах господарської діяльності платника.

50. Наслідки для податкового обліку створює лише фактичний рух активів, що є обов`язковою умовою для формування податкових вигод.

51. Недоведеність наявності вказаних умов позбавляє первинні документи юридичної значимості для цілей формування податкових вигод, а покупця - права на їх формування та відображення у бухгалтерському та податковому обліку.

52. Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної, зокрема, в постанові від 15 січня 2021 року по справі № 814/467/17 про необґрунтованість податкової вигоди можуть свідчити також підтверджені доказами доводи податкового органу, зокрема про наявність таких обставин: неможливість реального здійснення платником податків зазначених операцій з урахуванням часу, місця знаходження майна або обсягу матеріальних ресурсів, економічно необхідних для виробництва товарів, виконання робіт або послуг, нездійснення особою, яка значиться виробником товару, підприємницької діяльності; відсутність необхідних умов для досягнення результатів відповідної підприємницької, економічної діяльності у зв`язку з відсутністю управлінського або технічного персоналу, основних коштів, виробничих активів, складських приміщень, транспортних засобів; облік для цілей оподаткування тільки тих господарських операцій, які безпосередньо пов`язані з виникненням податкової вигоди, якщо для такого виду діяльності також потрібне здійснення й облік інших господарських операцій; здійснення операцій з товаром, що не вироблявся або не міг бути вироблений в обсязі, зазначеному платником податків у документах обліку; відсутність первинних документів обліку.

53. У справі яка розглядається судами встановлено, що у перевіряємому періоді позивач мав взаємовідносини, зокрема з ТОВ «ДОНВУГЛЕРЕСУРСИ», під час яких були вчиненні порушення по відображенню у податковій звітності податкового кредиту та суми до відшкодування.

54. Так, між ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» та ТОВ «ДОНВУГЛЕРЕСУРСИ» укладено договір поставки вугілля від 04 січня 2014 року № 14-0024-02, на підтвердження виконання умов якого позивачем надано податкові та видаткові накладні, рахунки-фактури, залізничні накладні, платіжні доручення та посвідчення про якість вугілля, суми по яких включені до складу податкового кредиту позивача за відповідний період.

55. При цьому, перевіркою установлено, що у специфікаціях на поставку продукції в січні та березні 2015 року виробником зазначено ТОВ «Центральну збагачувальну фабрику «Северная».

56. Згідно залізничних накладних вантажовідправниками вугілля, антрациту марки АС були: ТОВ «Верхаус» у січні 2015 року; ДП «Ізмаїльський морський торгівельний порт» у березні 2015 року; ПАТ «Групова збагачувальна фабрика «Червона Зірка» у вересні-грудні 2015 року; у жовтні 2015 року - ПАТ «Центральна збагачувальна фабрика «Комсомольська»; у листопаді 2015 року - ТОВ «Центральна збагачувальна фабрика «Северная»; у листопаді-грудні 2015 року - ТОВ «ДОНВУГЛЕРЕСУРСИ».

57. Відповідно до наданих сертифікатів якості, хімічний аналіз вугілля проведено ТОВ «Центральна збагачувальна фабрика «Северная хім лабораторія», ПАТ «Групова збагачувальна фабрика «Червона Зірка», ПАТ «Центральна збагачувальна фабрика «Комсомольська», структурною одиницею ПАТ «Донбасенерго» «Слов`янська теплова електрична станція», вуглехімічною лабораторією ТОВ «Тандем 2006».

58. За даними Автоматизованої системи співставлення податкових зобов`язань та податкового кредиту у розрізі контрагентів (АІС Податковий блок), судами встановлено, що ТОВ «ДОНВУГЛЕРЕСУРСИ» зареєстровано у державній податковій інспекції у м. Дружківці Головного управління ДФС у Донецькій області. Вид діяльності за кодом КВЕД 46.90 є неспеціалізована оптова торгівля. Вартість основних фондів станом на 31 грудня 2015 року - 248 000 грн, середня кількість працівників згідно 1 ДФ за 2015 рік складає 13 осіб.

59. З аналізу Єдиного реєстру податкових накладних, основними постачальниками вугілля марки АС (6-13) та марки Г (0-100) на ТОВ «ДОНВУГЛЕРЕСУРСИ» були: у січні, березні 2015 року ТОВ «Центральна збагачувальна фабрика «Северная»; у вересні-листопаді 2015 року ТОВ «Енергоінвест Трейдінг», а також у жовтні 2015 року ТОВ «Торговий дім «Енергоальянс»; у листопаді-грудні 2015 року ТОВ «Вертикаль Київ».

60. Досліджуючи господарські взаємовідносини по ланцюгу постачання та встановивши, зокрема відсутність можливості у контрагентів позивача здійснити господарські операції з постачання товарів внаслідок відсутності у них складських приміщень, виробничих потужностей, технічних можливостей, людських ресурсів та кваліфікованого персоналу в необхідній кількості для вчинення задекларованих операцій; не підтвердження факту придбання контрагентами проданого позивачу товару; відсутність можливості дослідити рух продукції по ланцюгу постачання (оскільки відсутні операції щодо придбання постачальниками контрагентів товарів, які поставлялися позивачу), суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку, що первинні документи, надані позивачем на підтвердження здійснення господарських операцій із зазначеними вище контрагентами, є формально складеними, а господарські операції між позивачем та цими підприємствами не є реальними.

61. Отже, Верховний Суд погоджується з висновком судів першої та апеляційної інстанцій, що винесені відповідачем податкові повідомлення-рішення прийняті на підставі та у спосіб передбачений чинним законодавством, а отже не підлягають скасуванню.

62. Твердження позивача про протиправність дій контролюючого органу щодо проведення перевірки без законних на те підстав Верховний Суд вважає необґрунтованими, оскільки вони були належним чином оцінені судами попередніх інстанцій та спростовуються матеріалами справи.

63. Всі інші доводи касаційної скарги зводяться виключно до непогодження з оцінкою обставин справи, наданою судами першої та апеляційної інстанцій. Обґрунтувань неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права касаційна скарга позивача не містить.

64. Відповідно до частини третьої статті 343 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

На підставі викладеного, керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» залишити без задоволення.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 червня 2017 року та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 16 листопада 2017 року у справі № 804/1361/17 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач М. М. Яковенко

Судді І. В. Дашутін

О. О. Шишов