Справа № 320/2963/20
Суддя: Оксененко Олег Миколайович
Дата ухвалення: 2021-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/2963/20 Суддя (судді) першої інстанції: Щавінський В.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Оксененка О.М.,

суддів: Вівдиченко Т.Р.,

Лічевецького І.О.,

За участю секретаря: Лещенко В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні (без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу) апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2020 року в справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи та зустрічним позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В :

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря», в якому просило: застосувати заходи реагування у вигляді часткового зупинення роботи експлуатації приміщень підвального поверху II, III, IV, V секцій житлового будинку Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» () за адресою: Київська обл., м. Буча, бульвар Богдана Хмельницького, буд. 4, шляхом зобов`язання Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» повністю зупинити експлуатацію приміщень підвального поверху II, III, IV, V секцій житлового будинку до повного усунення порушень зазначених в акті від 27.12.2019 № 402.

Позов обґрунтовано тим, що за результатами позапланової перевірки ОСББ «Зоря», встановлено ряд порушень законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, та вказані обставини створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які перебувають на об`єкті ОСББ «Зоря», а тому, наявна необхідність у застосуванні заходів реагування у вигляді часткового зупинення експлуатації приміщень підвального поверху II, III, IV, V секцій житлового будинку ОСББ «Зоря».

У подальшому, від Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» надійшов зустрічний позов, в якому останнє просить суд визнати протиправним наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області №1401 від 24.12.2019 «Про проведення позапланової перевірки» та скасувати його.

Зазначений зустрічний позов обґрунтовано тим, що позивач не здійснює господарську діяльність, не є суб`єктом господарювання та не є власником житлового будинку, тому, вважає, що у відповідача за зустрічним позовом були відсутні повноваження видавати оскаржуваний наказ на проведення позапланової перевірки ОСББ «Зоря» у порядку Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а відтак наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області №1401 від 24.12.2019 «Про проведення позапланової перевірки» є протиправним та підлягає скасуванню.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2020 року у задоволенні позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи - відмовлено.

Зустрічний позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області про визнання протиправним та скасування наказу - задоволено.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області №1401 від 24.12.2019 «Про проведення позапланової перевірки».

Позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове рішення, яким його позовні вимоги Головного Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області - задовольнити, та відмовити у задоволенні зустрічного позову Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря».

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що виявлені під час проведення позапланової перевірки порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, які перебувають та працюють на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі, у разі її виникнення.

Крім того, створене об`єднання співвласниками багатоквартирного будинку зумовлює виникнення у відповідної юридичної особи зобов`язання щодо забезпечення належного утримання будинку, у тому числі і в частині дотримання вимог чинного законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а тому наказ №1401 від 24.12.2019 «Про проведення позапланової перевірки» винесено відповідно до чинного законодавства і в межах повноважень ГУ ДСНС у Київській області.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з`явилися. Про причини своєї неявки суд не повідомили.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов`язкова, колегія суддів у відповідності до частини другої ст. 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін.

Апеляційний розгляд справи здійснюється без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у силу вимог частини четвертої ст. 229 КАС України, оскільки сторони у судове засідання не з`явились.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, громадянин ОСОБА_1 звернувся із заявою до Державної служби з надзвичайних ситуацій України за вх. № К-609 від 04.10.2019, про проведення перевірки Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» щодо дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

Відреагувавши на звернення громадянина ОСОБА_1 , ДСНС України направило до Міністерства внутрішніх вправ України лист на погодження проведення позапланової перевірки від 17.12.2019 № 26-18190/261 «Про здійснення позапланових перевірок».

Як наслідок, МВС України погодило проведення позапланової перевірки, надіславши до ДСНС України відповідь від 29.11.2019 №02-17121/261.

У свою чергу, 24.12.2019 видане посвідчення № 10887 на проведення заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання та виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки ОСББ «Зоря» за адресою: Київська обл., м. Буча, бульвар Богдана Хмельницького, буд. 4, головним інспектором відділу нормативно технічної роботи та контролю за системами протипожежного захисту та ліцензування УЗНС ГУ ДСНС України у Київській області підполковником служби цивільного захисту Коваленко В.І., головним інспектором Ірпінського МВ ГУ ДСНС України у Київській області підполковником служби цивільного захисту Гордієнком Т.В. та провідним інспектором Ірпінського МВ ГУ ДСНС України у Київській області старшим лейтенантом служби цивільного захисту Осьминою Ю.М.

На підставі звернення громадянина ОСОБА_1 та наказу Головного управління ДСНС України у Київській області №1401 від 24.12.2019 «Про проведення позапланової перевірки», позивачем було здійснено позапланову перевірку щодо додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» за адресою: Київська обл., м. Буча, бульвар Богдана Хмельницького, буд. 4 .

За результатами позапланової перевірки складений акт №402 від 27.12.2019 щодо додержання ОСББ «Зоря» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки та виявлено 4 порушення, а саме:

1) двері приміщень електрощитових в підвальному поверсі не обладнані пристроями для самозачинення відповідно до вимог ДБН В.1.1-7:2016 (пункт 2.37 глави 2 розділу III пункт 22 розділу II Правил пожежної безпеки України);

2) заблоковано другий евакуаційний вихід з підвального поверху ІІ, III, V секцій житлового будинку (пункт 22 розділу II, пункт 2.23 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки України);

3) в підвальному поверсі III, IV, V секцій допускається зберігання горючих матеріалів (пункт 11.7 глави 11 розділу VI Правил пожежної безпеки України);

4) на шляхах евакуацій з підвального поверху III, IV секцій допускається розміщення горючих матеріалів (пункт 2.37 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки України).

З урахуванням викладеного, вважаючи наведені порушення у сферах пожежної і техногенної безпеки, а також цивільного захисту такими, що мають за собою наслідок у вигляді застосування заходів реагування, ГУ ДСНС у Київській області звернулось з даним позовом до суду.

У свою чергу, відповідач за зустрічним позовом вважає, що наказ ГУ ДСНС у Київській області № 1401 від 24.12.2019 «Про проведення позапланової перевірки» видано із перевищенням повноважень, з порушенням визначеного законом порядку і щодо суб`єкта, на якого не поширюються заходи державного нагляду, у зв`язку з чим був поданий зустрічний позов по даній адміністративній справі.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог ГУ ДСНС у Київській області та задовольняючи зустрічний позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря», суд першої інстанції виходив з того, що оскільки Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» здійснює лише організаційно-розпорядчі функції та не надає комунальні послуги, господарською діяльністю не займається, тому у контролюючому органу були відсутні повноваження видавати оскаржуваний наказ на проведення позапланової перевірки у порядку Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», тому наказ №1401 від 24.12.2019 «Про проведення позапланової перевірки» є протиправним.

Колегія суддів не погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

У силу вимог частини другої ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

При цьому, Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

У відповідності до статті 1 вказаного Закону державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно вимог частини десятої статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з`ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу, здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь-яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом.

Частиною сьомою статті 7 вказаного Закону закріплено, що на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Відповідно до частин першої та другої статті 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Статтею 66 Кодексу цивільного захисту України визначено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок до закону.

У відповідності до частини другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

З огляду на вказане, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки має право на звернення до суду з позовом про повне або часткове зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Положеннями частини першої статті 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (частина друга статті 70 Кодексу цивільного захисту України).

Аналогічні положення викладено у приписах частини п`ятої статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», згідно з якими виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Таким чином, застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем під час проведення перевірки встановлено ряд порушень, які зазначені в Акті перевірки №402 від 27.12.2019, з огляду на що контролюючий орган вважає, що застосування заходів реагування є заходом, направленим на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Разом з тим, відповідач, подаючи зустрічний позов вказує про те, що Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» не є суб`єктом господарювання, та відповідні зауваження були здійснені в Акті від 27.12.2019 №402, який складено за наслідками позапланової перевірки, проведеної на підставі оскаржуваного наказу.

Як свідчать матеріали справи, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» (ідентифікаційний код 34023663, місцезнаходження: 08292, Київська обл., м. Буча, бульвар Богдана Хмельницького, буд.4) зареєстровано як юридична особа, що підтверджується витягом з Єдиного держаного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та має статус неприбутковості. Основним видом економічної діяльності є: 81.10 комплексне обслуговування об`єктів.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (далі - Закон №2866-III) об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

За змістом статті 4 Закону № 2866-III, об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України.

Об`єднання відповідає за своїми зобов`язаннями коштами і майном об`єднання, від свого імені набуває майнові і немайнові права та обов`язки, виступає позивачем та відповідачем у суді. Об`єднання не несе відповідальності за зобов`язаннями співвласників.

У відповідності до частини десятої Закону № 2866-III органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання.

Відповідно до статті 12 Закону № 2866-III управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління.

За рішенням загальних зборів функції з управління багатоквартирним будинком можуть бути передані (всі або частково) управителю або асоціації.

Об`єднання самостійно визначає порядок управління багатоквартирним будинком та може змінити його у порядку, встановленому цим Законом та статутом об`єднання.

У силу вимог пункту 7 частини першої статті 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб.

Згідно частини першої статті 9 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками.

За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції - об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку).

Відповідно до статті 18 даного Закону об`єднання відповідно до цього Закону та статуту зобов`язане, зокрема, забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам.

Статтею 22 Закону №2866-ІІІ передбачено, що для забезпечення утримання та експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку, включаючи поточний ремонт, утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, водопостачання та водовідведення, теплопостачання і опалення, вивезення побутових відходів, об`єднання за рішенням загальних зборів має право: задовольняти зазначені потреби самостійно шляхом самозабезпечення; визначати управителя, виконавців окремих житлово-комунальних послуг, з якими усі співвласники укладають відповідні договори; виступати колективним споживачем (замовником) усіх або частини житлово-комунальних послуг.

Питання самостійного забезпечення об`єднанням експлуатації та утримання багатоквартирного будинку та користування спільним майном у такому будинку регулюються Господарським кодексом України в частині господарчого забезпечення діяльності негосподарюючих суб`єктів.

Самостійне забезпечення об`єднанням утримання і експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у багатоквартирному будинку може здійснюватися безпосередньо співвласниками, а також шляхом залучення об`єднанням фізичних та юридичних осіб на підставі укладених договорів.

Для фінансування самозабезпечення об`єднання співвласники сплачують відповідні внески і платежі в розмірах, установлених загальними зборами об`єднання. За згодою правління окремі співвласники можуть у рахунок сплати таких внесків і платежів виконувати окремі роботи.

Отже, об`єднання співвласників багатоквартирного будинку є юридичною особою, яка створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

При цьому, згідно Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» до спільного майна багатоквартирного будинку відносяться приміщення загального користування, у т.ч. допоміжні (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також сама прибудинкова територія.

Відтак, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» займається управлінням спільним майном співвласників цього багатоквартирного будинку.

У силу вимог частин другої-четвертої, та шостої ст. 55 Кодексу цивільного захисту України, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.

Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Враховуючи, що Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» є суб`єктом господарювання, а тому, згідно статті 20 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, забезпечує виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; забезпечує дотримання вимог законодавства щодо створення, зберігання, утримання, використання та реконструкції захисних споруд цивільного захисту; розробляє заходи щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; забезпечує виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; утримує у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням.

З огляду на вказане, колегія суддів приходить до висновку, що у межах спірних правовідносин на відповідача розповсюджується дія Кодексу цивільного захисту України, який визначає права та обов`язки, зокрема підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Зазначені обставини спростовують посилання відповідача на те, що Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» не є суб`єктом господарювання, не є власником будинку, не є його управителем, а лише виконує функції утримувача, що свідчить про безпідставність позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області.

Отже, наказ ГУ ДСНС у Київській області № 1401 від 24.12.2019 «Про проведення позапланової перевірки» є правомірним та не підлягає скасуванню.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на п.19 статті 4 КАС України згідно з яким індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

У абзаці 4 пункту 1 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 23 червня 1997 року № 2-зп у справі № 3/35-313 вказано, що «…за своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію.»

У пункті 5 Рішення Конституційного Суду України від 22 квітня 2008 року № 9-рп/2008 в справі № 1-10/2008 вказано, що при визначенні природи «правового акту індивідуальної дії» правова позиція Конституційного Суду України ґрунтується на тому, що «правові акти ненормативного характеру (індивідуальної дії)» стосуються окремих осіб, «розраховані на персональне (індивідуальне) застосування» і після реалізації вичерпують свою дію.

Отже, у разі якщо контролюючим органом була проведена перевірка на підставі наказу про її проведення і за наслідками такої перевірки прийнято рішення, то цей наказ як акт індивідуальної дії реалізовано його застосуванням, а тому його оскарження після проведення перевірки не є належним способом захисту права такого суб`єкта господарювання, оскільки наступне скасування наказу не може призвести до відновлення порушеного права.

Належним способом захисту порушеного права платника податків у такому випадку є саме оскарження рішення, прийнятого за результатами перевірки.

Надаючи перевірку щодо необхідності застосування заходів реагування у вигляді часткового зупинення роботи експлуатації приміщень підвального поверху II, III, IV, V секцій житлового будинку Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» () за адресою: Київська обл., м. Буча, бульвар Богдана Хмельницького, буд. 4, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 № 1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

До основних завдань ДСНС України серед інших віднесено здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Враховуючи вищезазначене, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області, як територіальний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноважений здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якого наділений правом на звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування. Водночас, суд звертає увагу, що можливість реалізації вказаного права ніяким чином не пов`язана зі складанням органом нагляду (контролю) припису або іншого розпорядчого документу щодо усунення виявлених під час перевірки порушень.

Кодексом цивільного захисту України одночасно визначено два різні та самостійні за своєю правовою природою наслідки у разі виявлення порушень при проведенні перевірки суб`єкта господарювання, а саме: винесення припису та/або заборона, зупинення, припинення, обмеження роботи такого суб`єкта. При цьому, застосування одного з таких заходів не є перешкодою для застосування іншого.

При цьому, статті 69 та 70 Кодексу цивільного захисту України передбачають різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

У той же час, застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Слід зазначити, що поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Так, згідно з п. 24 частини першої ст. 2 Кодексу цивільного захисту України надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.

Відповідно до вимог пункту 3.1 Національного класифікатору ДК 019:2010 «Класифікатор надзвичайних ситуацій», затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 11.10.2010 року № 457 (далі - Класифікатор) «надзвичайна ситуація - порушення нормальних умов життя та діяльності людей на окремій території чи об`єкті на ній або на водному об`єкті, спричинене аварією, катастрофою, стихійним лихом чи іншою небезпечною подією, зокрема епідемією, епізоотією, епіфітотією, пожежею, що призвело (може призвести) до виникнення великої кількості постраждалих, загрози життю та здоров`ю людей, їх загибелі, значних матеріальних утрат, а також до неможливості проживання населення на території чи об`єкті, ведення там господарської діяльності".

У відповідності до п. 26 частини першої ст. 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

У відповідності до визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Згідно з вимогами пункту 33 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Отже, пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров`ю людей виникає як при наявності порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, так і за наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від наслідків такого порушення, що підвищують ризик виникнення пожеж та шкідливого впливу небезпечних чинників при пожежі, яка уже виникла.

Таким чином, підставами для застосування заходів реагування в першу чергу є наявність встановлення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

При цьому, Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

У силу вимог пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

У той же час, вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

Втім, такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Відтак, існування (не усунення) хоча б одного з порушень, встановлених Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26.06.2018 по справі №823/589/16.

Як свідчать матеріали справи, під час проведення перевірки згідно Акту №402 від 27.12.2019 позивачем було встановлено 4 порушення вимог законодавства у сфері техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, які не є формальними, та пов`язані з ризиком настання надзвичайної ситуації та пожежі.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що порушення, які вказані в акті перевірки, дійсно створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Неусунення таких порушень може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій і, відповідно, ризику невідворотних негативних наслідків.

Крім того, колегія суддів зазначає, що ні до суду апеляційної інстанції, ні до суду першої інстанції від ОСББ «Зоря» не надходило відомостей щодо усунення порушень законодавства у сфері техногенної і пожежної безпеки, зафіксованих в акті перевірки від 27.12.2019 №402.

У той же час, ОСББ «Зоря» не позбавлене можливості у встановленому порядку звернутися з заявою до позивача про скасування заходів реагування, застосованих рішенням суду, після усунення всіх виявлених порушень у сферах техногенної та пожежної безпеки.

При цьому, колегія суддів зазначає, що захід реагування, який ГУ ДСНС у Київській області просить застосувати до ОСББ «Зоря» є співмірним з виявленими порушеннями.

Враховуючи вищевикладене та фактичні обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що оскільки Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» не надано доказів усунення порушень законодавства у сфері техногенної і пожежної безпеки, зафіксованих в акті перевірки від 27.12.2019 №402, тому позовні вимоги щодо застосування заходів реагування у вигляді часткового зупинення експлуатації (роботи) приміщень підвального II, III, IV, V секцій житлового будинку Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки є обгрунтованими.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що застосування заходів реагування є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 03 грудня 2020 року у справі № 861/16924/16, від 12 листопада 2020 року у справі № 826/10796/16 та від 29 липня 2020 року у справі №160/1903/19.

Таким чином, доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції.

Відповідно до частини першої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції неправильне застосування норм матеріального права, тому оскаржуване рішення підлягає скасуванню, а позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області підлягають задоволенню, а у задоволенні зустрічного позову Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» - слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 242, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд,-

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області - задовольнити.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2020 року - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою в адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області - задовольнити.

Застосувати до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» заходи реагування у вигляді часткового зупинення експлуатації (роботи) приміщень підвального II, III, IV, V секцій житлового будинку ОСББ «Зоря» () за адресою: Київська область, м. Буча, бульвар Богдана Хмельницького, буд. 4, до повного усунення порушень зазначених в акті №402 від 27 грудня 2019 року.

У задоволенні зустрічного позову Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зоря» до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 329-331 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Оксененко

Судді Т.Р. Вівдиченко

І.О. Лічевецький