Справа № 640/25309/19
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2021-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

27 квітня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідачаи Парінова А.Б., суддів: Беспалова О.О., Грибан І.О., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДПС у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДС Пром Груп" до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 листопада 2020 року позов задоволено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване судове рішення та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 лютого 2021 року апеляційну скаргу було залишено без руху та запропоновано апелянту усунути вказані в ухвалі недокіли апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту її отримання шляхом подання суду апеляційної інстанції оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 3127,26 грн.

Колегією суддів, встановлено, що копію зазначеної ухвали суду було отримано апелянтом 22 березня 2021 року, що підтверджується даними наявного у справі рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.

Таким чином, останній день строку на усунення недоліків - 01 квітня 2021 року

У свою чергу, 29 березня 2021 року до суду надішло клопотання апелянта про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги тривалістю 10 днів. Разом з тим, 31 березня 2021 року до суду надійшло клопотання апелянта відповідно до змісту якого останній просить суд відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення по справі № 640/25309/19, а у випадку відмови у задоволенні клопотання, продовжити строк на усунення недоліків.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для відстрочення сплати судового збору, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Водночас, згідно з ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЗУ "Про судовий збір" платниками судового збору є зокрема, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Порядок відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регламентовано ст. 8 Закону України "Про судовий збір", приписи якої не містять підстав та умов для звільнення суб`єктів владних повноважень від сплати судового збору, зменшення його розміру, відстрочення або розстрочення.

З огляду на зазначене та враховуючи, що апелянтом не надано доказів існування умов, визначених ст.8 Закону України "Про судовий збір", що є підставою для відстрочення сплати судового збору, доводи викладені в обґрунтування вимог вказаного клопотання є безпідставними.

Таким чином, суд дійшов висновку, що підстави для задоволення клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції відсутні.

Щодо клопотання апелянта про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, яку залишено без руху, колегія суддів зазначає про таке.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Водночас, суд звертає увагу, що існування процесуальних строків на оскарження судових рішень зумовлене вимогами щодо забезпечення швидкого та ефективного розгляду справ, дисциплінування поведінки учасників процесу. Саме тому закон передбачає різноманітні способи визначення проміжку часу, протягом якого такі учасники можуть здійснити свої процесуальні права.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Отже, право на апеляційне оскарження судових рішень не є абсолютним та може обмежуватись встановленими законом процесуальними строками.

При цьому, колегія суддів зазначає, що максимальний строк на усунення недоліків апеляційної скарги встановлений ч. 2 ст. 169 КАС України, тобто законом, з огляду на що суд апеляційної інстанції в розумінні КАС України не має повноважень щодо його продовження.

З огляду на зазначене та враховуючи, що судом було надано максимальний строк на усунення недоліків апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що підстави для його продовження - відсутні.

Разом з цим, колегія суддів зауважує, що державні органи, які є рівними перед законом і судом поряд з іншими учасниками справи, зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі, при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, у зв`язку з чим, будь-які зволікання останніх зі сплатою судового збору у строк, встановлений процесуальним законом для оскарження судового рішення або судом для усунення недоліків апеляційної скарги, як і звернення з клопотаннями про поновлення і продовження через це вказаних строків, відстрочення або звільнення від сплати судового збору, не свідчать про неухильне виконання покладених на нього обов`язків як учасника справи і намір добросовісної реалізації права на апеляційний перегляд справи, який, при цьому, мав можливість планування і здійснення видатків бюджету, а в разі потреби їх перерозподілу протягом усього бюджетного року таким чином, щоб забезпечити своєчасне і у повному обсязі проведення необхідних платежів.

Тобто, відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів на сплату судового збору, а також відсутність можливості своєчасної його сплати не є поважною причиною для продовження строку на усунення відповідних недоліків апеляційної скарги.

З огляду на зазначене, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення клопотання апелянта та продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги визначених в ухвалі суду від 23 лютого 2021 року.

За наведених обставин, колегією суддів встановлено, що станом на дату винесення даної ухвали зазначені в ухвалі суду від 23 лютого 2021 року недоліки апеляційної скарги апелянтом не усунуто.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 298 КАС України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга підлягає поверненню скаржнику.

Частина 5 ст. 298 КАС України передбачає, що питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 120, 169, 298, 325, 328-329 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Київській області про відстрочення сплати судового збору, а також про продовження строку на усунення недоліків.

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 листопада 2020 року повернути апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя А.Б. Парінов

Судді: О.О. Беспалов

І.О. Грибан