Справа № 120/1112/21-а
Суддя: Франовська К.С.
Дата ухвалення: 2021-04-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/1112/21-а

Головуючий у 1-й інстанції: Віятик Н.В.

Суддя-доповідач: Франовська К.С.

27 квітня 2021 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Франовської К.С.

суддів: Матохнюка Д.Б. Боровицького О. А.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 03 березня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Леляцької сільської ради, Жмеринської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

В лютому 2021 року ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до Леляцької сільської ради, Жмеринської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії. Одночасно позивач просила поновити строк звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 16.02.2021 залишено без руху та надано строк на усунення недоліків позовної заяви, шляхом:

- надання суду заяви про поновлення строків звернення до суду з іншими підставами для поновлення строку та доказів поважності причин його пропуску

- приведення змісту заявлених позовних вимог у відповідність до положень ч. 1 ст. 5 КАС України та визначення способу захисту порушеного права, виходячи із повноважень суду при вирішенні справи;

- надання доказів, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги.

26.02.2021 на електронну пошту Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали на усунення недоліків позовної заяви, а саме пункту 1 та 3 щодо строку звернення до суду та надання доказів, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги.

Крім того, 01.03.2021 на адресу суду надійшла заява позивача, яка направлена засобами поштового зв`язку, про усунення недоліків позовної заяви, а саме пункту 2 ухвали суду про залишення позовної заяви без руху. У вказаній заяві позивач виклав позовні вимоги в наступній редакції:

- визнати протиправним дії відповідача 1, що виявилися в підписані та в засвідченні печаткою від імені Відповідача 1 документу - «Інформації щодо винесення меж земельної ділянки в натуру на місцевість», оскільки цей документ не є офіційно визнаним документом в державі України, при процедурі відновлення меж земельних ділянок, та такий документ не містить ознак офіційного документу.

- визнати протиправною тривалу бездіяльність відповідача 1, що виявилася в не здійснені офіційного спростування відповідачем 1 частини інформації, що викладена в документі «Інформація щодо винесення меж земельної ділянки в натуру на місцевість», на якому проставлено печатку Леляцької сільської ради та підпис посадової особи Леляцької сільської ради, щодо того що процедура відновлення меж земельних ділянок в селі Мала Жмеринка, станом на 03.09.2019 року здійснена за участі ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_3 .

- визнати протиправною тривалу бездіяльність відповідача 2, як правонаступника відповідача 1, щодо того що тривалою бездіяльністю відповідача 2 не спростовано зміст письмової «Інформації щодо винесення меж земельної ділянки в натуру на місцевість», та де зазначено, що така процедура здійснена за участі ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_3 , та не відкликано підпис посадових осіб Леляцької сільської ради, які підписали та засвідчили цей недостовірний документ.

- зобов`язати відповідача 1 відповідача 2 спростувати інформацію, яка викладена в письмову документі як «Інформація щодо винесення меж земельної ділянки в натуру на місцевість »в частині того що станом на 03.09.2019 року що відновлення меж земельних ділянок в АДРЕСА_1 здійснено за участі ФОП « ОСОБА_3 » та ОСОБА_2 , оскільки тривале існування цього документу суттєво впливає на право позивача щодо права у визначення меж земельних ділянок, оскільки відповідачі вважають що таке відновлення меж земельних ділянок визначено в межах та в спосіб що визначений номами чинного законодавства.

- на підставі норм чинного законодавства поставити окрему ухвалу суду про порушення Відповідачами норм чинного законодавства, щодо не виконання судових рішень.

- зобов`язати відповідачів у відповідності до вимог статі 382 КАС України, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 03 березня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто з підстав, визначених пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України( позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк).

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій, покликаючись на порушення норм процесуального права просить скасувати оскаржене судове рішення та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що судом першої інстанції не наданої належної правової оцінки нормам процесуального законодавства, що регулює спірне питання, внаслідок чого порушено її право на доступ до правосуддя.

Відповідно до ч.3 ст.312, п.3 ч.1 ст.294 КАС України, справа розглянута апеляційним судом без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача , перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги, з огляду на наступне.

Відповідно до частин першої та другої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України встановлено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Постановляючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції виходив з того, що у Вінницькому окружному адміністративному суді функціонує підсистема "Електронний суд".

У зв`язку із цим, надсилання процесуальних документів до Вінницького окружного адміністративного суду в електронній формі передбачає використання сервісу Електронний суд, розміщеному за покликанням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного кваліфікованого електронного підпису.

Тобто альтернативним способом звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет користувача підсистеми Електронний суд.

Судом встановлено, що заява про усунення недоліків від 26.02.2021 ОСОБА_1 на виконання вимог ухвали Вінницького окружного адміністративного суду від 16.02.2021 у справі №120/1112/21-а надіслана не за допомогою підсистеми Електронний суд, а на електронну пошту Вінницького окружного адміністративного суду, що свідчить про використання заявником способу звернення до суду із заявою про усунення недоліків, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Таким чином, враховуючи те, що позивачем заява про усунення недоліків від 26.02.2021 подана неналежним чином, відповідно, вимоги ухвали суду від 16.02.2021 залишились не виконаними .

Апеляційний суд частково погоджується з такими висновками суду першої інстанції і надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з частинами 7-11 статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через Електронний кабінет.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 06 серпня 2019 року у справі №2340/4648/18, від 22 серпня 2019 року у справі №520/20958/18.

Згідно з положеннями частини третьої статті 15 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у судах функціонує Єдина судова інформаційна (автоматизована) система. Разом з тим, згідно із Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, який набрав чинності 15 грудня 2017 року, з дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у тексті Закону слова (назва) «Єдина судова інформаційна (автоматизована) система», «автоматизована система» у всіх відмінках (випадках) буде замінено словами «Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система» у відповідному відмінку.

Відповідно до частини восьмої статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не визначено цим Кодексом.

У пункті 15 частини першої розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Оголошення про створення та забезпечення функціонування ЄСІТС було опубліковано Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» №229 (6984) 01 грудня 2018 року.

У подальшому, у газеті «Голос України» (№ 42 (7048) від 01 березня 2019 року) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно якого (відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року № 624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№ 229 (6984) від 01 грудня 2018 року).

Разом з тим, наказом ДСА України № 628 від 22 грудня 2018 року «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» вирішено запровадити тестовий режим експлуатації підсистеми «Електронний суд» у всіх місцевих та апеляційних судах України (пілотних судах).

Відповідно до пункту 2 цього наказу місцевим та апеляційним судам у ході тестового режиму експлуатації підсистеми «Електронний суд» слід керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (із змінами і доповненнями), у частині функціонування підсистеми «Електронний суд» (далі - Положення № 30).

Так, відповідно до пункту 2.3 рішення Ради суддів України від 12 квітня 2018 року № 16 передбачено, що ряд норм Положення № 30, в тому числі і розділ XI (Підсистема «Електронний суд»), набирають чинності та можуть використовуватись у тестовому режимі виключно для судів, визначених пілотними згідно з відповідним наказом ДСА України.

На цій підставі колегія суддів доходить до висновку, що з 22 грудня 2018 року отримані всіма місцевими та апеляційними судами заяви та інші процесуальні документи через підсистему «Електронний суд» мають реєструватися та розглядатися в установленому порядку.

Зокрема, відповідно до пункту 14 розділу XI Положення № 30 всі електронні документи, що надходять до суду, автоматично розмішуються у відповідному реєстрі електронної кореспонденції автоматизованої системи документообігу суду. Їхня реєстрація здійснюється за загальними правилами реєстрації вхідної кореспонденції, визначеними відповідними інструкціями з діловодства.

Отже, відповідно до пункту 1 Розділу ХІ Положення № 30 з 22 грудня 2018 року у всіх місцевих та апеляційних судах обмін електронними документами між судом, фізичними особами та учасниками судового процесу забезпечується засобами підсистеми "Електронний суд". Учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого Електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи (пункт 2 Положення № 30).

Електронний кабінет - захищений веб-сервіс, за допомогою якого забезпечується взаємодія авторизованого користувача з АСДС у режимі реального часу. Порядок реєстрації та роботи з електронним кабінетом встановлюється адміністратором (пункт 15 частини першої Розділу ІІ Положення № 30).

Згідно з вимогами розділу XI Положення № 30 обмін процесуальними документами в електронній формі повинен здійснюватися з офіційних електронних адрес (Електронних кабінетів), які вони мають створити в підсистемі "Електронний суд", розміщеній за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua.

Таким чином, відсутність факту початку повноцінного функціонування ЄСІТС не може бути перешкодою для роботи її підсистеми "Електронний суд" та відповідно, права особи на подання процесуальних документів через цю підсистему в електронній формі.

Висновки суду першої інстанції в цій частині є правильними.

Разом з тим, у даній справі суд апеляційної інстанції встановив і таке.

Ухвала про залишення позовної заяви ОСОБА_1 постановлена судом 16.02.21 року. Позивачу для усунення відмічених недоліків надано 10-ти денний строк з дня отримання копії ухвали.

При цьому, суд першої інстанції надіслав позивачу ухвалу електронною поштою 17.02.21 року, однак з інформації, наявної в Єдиній судовій інформаційній (автоматизованій) системі документообігу суду, вбачається, що підтвердження отримання ОСОБА_1 ухвали, судом не отримано ( а.с.20).

26.02.21 в системі документообігу зареєстрована заява позивача про долучення до матеріалів справи документів, що надійшла на електронну пошту суду.

01 березня 2021 року за вхідним номером 10624-01.03.21 зареєстрована заява ОСОБА_1 про усунення недоліків позовної заяви, що здана на пошту рекомендованим відправленням 26.02.2021 року , про що свідчить фіскальний чек поштового відділення(а.с.69 ).

На цій підставі колегія суддів приходить до висновку про те, що, оскільки позовну заяву було подано через підсистему «Електронний суд», через Електронний кабінет з використанням особистого цифрового підпису, а вимоги ухвали від 16.02.2021 року виконані надісланням заяви поштовим зв`язком у строк, встановлений ухвалою суду про залишення позовної заяви без руху, суд першої інстанції дійшов до передчасного висновку про повернення позовної заяви.

Суд апеляційної інстанції також звертає увагу на висновки суду першої інстанції щодо змісту заяви ОСОБА_1 від 01.03.21 року, оскільки такі не узгоджуються з вимогами ухвали суду від 16.02.21.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованою Україною 17 липня 1997 року, встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Салах Шейх проти Нідерландів" вказав, що ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. З рішення Європейського суду з прав людини від 17 липня 2008 року у справі "Каіч та інші проти Хорватії" вбачається, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Так, у справі Delcourt v. Belgium Суд зазначив, що "у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення". У справі Bellet v. Frаnсе Суд зазначив, що "стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Отже, як свідчить позиція Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В контексті наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали дійшов помилкового висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви, а тому, зазначена ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 03 березня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Леляцької сільської ради, Жмеринської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії скасувати.

Справу направити до Вінницького окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Постанова суду складена в повному обсязі 27 квітня 2021 року.

Головуючий Франовська К.С.

Судді Матохнюк Д.Б. Боровицький О. А.