Справа № 640/19450/20
Суддя: Лічевецький Ігор Олександрович
Дата ухвалення: 2021-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

26 квітня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Земляної Г.В., Оксененка О.М., перевіривши відповідність вимогам ст. 296 КАС України апеляційної скарги Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 14 грудня 2020 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новатек Сек`юриті» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління ДПС у м. Києві подало апеляційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 14 грудня 2020 року.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 квітня 2020 року відмовлено у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження; відмовлено у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору; апеляційну скаргу залишено без руху та надано десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, шляхом звернення до суду з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав для його поновлення та сплати судового збору.

Копію вказаних рішень скаржник отримав 08 квітня 2021 року.

На виконання вимог ухвали суду апелянтом подано клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги в частині сплати судового збору та поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування заявленого клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги апелянт вказує, що на момент виконання вимог ухвали суду Головне управління ДПС у м. Києві позбавлене можливості сплатити судовий збір, оскільки зупинено операції з бюджетними коштами за всіма рахунками.

Розглянувши заявлене клопотання, суд вважає, що воно не підлягає задоволенню.

Однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно з частиною 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Тобто, законодавцем визначено, що десятиденний строк є граничним та достатнім для усунення як недоліків позовної заяви, так і апеляційної скарги.

В свою чергу, судом апеляційної інстанції було надано апелянту максимальний визначений законодавцем строк для усунення недоліків.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що з 16 березня 2018 року набули чинності зміни до пункту 25 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2011 року № 845, відповідно до яких зупинення операцій по рахунках органами Державного казначейства України не є перешкодою для проведення такого платежу, як сплата судового збору. У відповідності до пункту 25 Порядку безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів з рахунка боржника здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку, крім платежів: за захищеними видатками, визначеними Бюджетним кодексом України; із сплати податків і зборів, у тому числі судового збору; за видатками спеціального фонду відповідного бюджету на оплату праці та нарахування на заробітну плату, придбання медикаментів, забезпечення продуктами харчування, оплату комунальних послуг та енергоносіїв; з рахунків із спеціальним режимом використання; за рахунок позик/грантів за міжнародними договорами; у випадку, встановленому абзацом другим пункту 30 цього Порядку.

Таким чином, скаржник має можливість сплачувати судовий збір навіть у разі зупинення операцій на рахунках.

За таких обставин підстави для задоволення клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги відсутні.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт зазначає, що контролюючий орган не мав можливості подати повторно апеляційну скаргу, яка б відповідала вимогам статті 296 КАС України в строк, визначений статтею 295 КАС України, у зв`язку з неможливістю сплати судового, що свідчить про об`єктивність причин пропуску такого строку та дає підстави для його поновлення.

Оцінюючі такі аргументи апелянта колегія суддів зазначає, що відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В свою чергу, доводи апелянта щодо неможливості сплати судового збору не підтверджені жодними належними та допустимими доказами.

Разом з тим, колегія суддів зауважує, що недотримання вимог процесуального закону щодо форми та змісту апеляційної скарги не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, адже не є такою, що не залежить від волі особи, яка її подає, і не надає такій особі права у будь-який необмежений після спливу строку апеляційного оскарження час реалізовувати право на оскарження судових рішень.

У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів тощо. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.

Правова позиція з цього питання викладена в ухвалі Верховного Суду від 28 лютого 2019 року у справі №816/122/18.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку про неповажність зазначених апелянтом причин пропуску строку на апеляційне оскарження та відсутність підстав для задоволення клопотання про поновлення такого строку.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись ст.ст. 243, 298, 299, 325 КАС України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги відмовити.

У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 14 грудня 2020 року відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 14 грудня 2020 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новатек Сек`юриті» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Ухвала набирає законної сили з дати її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І.О.Лічевецький

Суддя Г.В.Земляна

Суддя О.М.Оксененко