Справа № 520/5998/21
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2021-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 квітня 2021 р. № 520/5998/21

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Тітов О.М., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Наказ Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 16.02.2021 р. № 768/к про звільнення ОСОБА_1 з посади начальника Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) з 17 лютого 2021 року у зв`язку з ліквідацією державного органу, з припиненням державної служби, відповідно до пункту 1-1 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу»;

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків);

- стягнути із Східного регіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) (, адреса: Харківська область, м. Харків, вул. Ярослава Мудрого 16, поштовий індекс 61002) на користь ОСОБА_1 (РПОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Ухвалою судді від 12.04.2021 р. позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, надано позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та вказати підстави для поновлення строку.

На виконання ухвали 22.04.2021 року позивачем на адресу суду надано заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій просив суд поновити строку звернення до суду.

В обґрунтування заяви зазначив, що 15 березня 2021 року у відділені поштового зв`язку Харків 52 ним був надісланий адміністративний позов (з додатками) за номером поштового відправлення 094 на ім`я Харківського окружного адміністративного суду (адреса: майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022), про що маються відповідні відбитки штампу на накладній на відправлену пошту та опису вкладення до цінного листа. Причини зазначення дати відправлення 07.04.2021р. відділенням поштового зв`язку позивачу невідомі.

Вирішуючи заяву позивача про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з позовом, суд виходить з наступного.

За змістом частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п`ята статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України).

У позовній заяві позивач зазначив, що 17.02.2021 року йому було вручено під підпис Наказ Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 16.02.2021 р. № 768/к про звільнення ОСОБА_1 з посади начальника Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) з 17 лютого 2021 року у зв`язку з ліквідацією державного органу, з припиненням державної служби, відповідно до пункту 1-1 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу».

При цьому до суду з позовною заявою позивач звернувся 07.04.2021 року (трек-номер 094), що підтверджується відтиском поштової служби на конверті, в якому надійшла позовна заява, тобто після місячного строку звернення до суду.

Відповідно до інформації про відстеження відправлення по трек - номеру 094 на сайті Укрпошта дата прийняття - 07.04.2021.

В якості поважних причин пропуску звернення до суду позивач вказує, що саме відділенням поштового зв`язку з невідомих йому причин зазначено дату відправлення 07.04.2021, хоча він 15.03.2021 через відділення поштового зв`язку "Укрпошта" направив адміністративний позов до суду. На підтвердження цього позивачем до заяви про поновлення строку звернення до суду надано накладну від 15.03.2021 та опис вкладення до цінного листа від 15.03.2021.

Суд не приймає до уваги доводи позивача, викладені в заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним позовом, оскільки по-перше наданий опис вкладення до цінного листа на підтвердження відправлення саме 15.03.2021 не містить інформації про те що, адміністративний позов стосується саме ОСОБА_1 та в графі відправник вказано -Адвакатське бюро "Петра Атаманюка".

Натомість відповідно до конверту в якому на адресу суду надійшов адміністративний позов та який міститься в матеріалах справи, вбачається що відправник саме ОСОБА_1 , дата оформлення 07.04.2021.

По- друге, в описі вкладення, який надійшов з первісним позовом 07.04.2021, ручкою синього кольору зазначений в центрі аркушу трек номер 094, а в ксерокопії опису, наданого позивачем до заяви про поновлення строку, трек-номер 094 зазначений у правій стороні аркуша.

Отже, вказаний доказ не є належним та допустимим, достатнім та достовірним в розумінні приписів ст. ст. 73-76 КАСУкраїни.

Накладна, яка надана позивачем на підтвердження відправлення датою 15.03.2021, взагалі не містить інформації що саме було відправлено, ким, кому та на яку адресу здійснювалося таке відправлення, що свідчить про недоведеність позивачем поважності причин пропуску ним строку звернення до суду з позовом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (ратифіковано Україною 17 липня 1997 року) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Таким чином, особі гарантується право на звернення до суду.

Водночас, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28.10.1998, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25.01.2000, пункт 33).

Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція була висловлена Верховним Судом в ухвалах від 17 квітня 2018 року у справі № 9901/473/18, від 11 березня 2019 року у справі № 9901/95/19, від 08 квітня 2019 року у справі № 9901/138/19 та від 03 червня 2019 року у справі № 640/3940/19.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Суд зауважує, що норми КАС України не містять виключень або підстав для звільнення учасників процесу від обов`язку надавати докази до суду та доводи ті обставини, які є підставами для поновлення пропущеного строку на звернення до суду.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною 1 статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.

При викладених вище обставинах, суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, адже сутність зазначеного інституту полягає в тому, що особа, яка звертається до суду за захистом порушеного права була не в змозі зробити це внаслідок незалежних від неї обставин, зокрема, якщо цьому перешкоджала надзвичайна або невідворотна за даних умов подія. Втім, наведені позивачем обставини пропуску ним строку на звернення до суду із даними вимогами таким критеріям не відповідають.

З огляду на що суд зазначає, що позивачем на виконання вимог ухвали суду від 12.04.2021 надано заяву про поновлення пропущених строків, однак обставини причин пропуску строку звернення до суду з зазначеним позовом, викладені в заяві визнані судом неповажними, а отже недоліки позовної заяви усунуті не були.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Керуючись статтями 169, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В :

Визнати неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду із позовною заявою до Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.М.Тітов