Справа № 500/4150/20
Суддя: Мартиць Оксана Іванівна
Дата ухвалення: 2021-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

Справа №500/4150/20

26 квітня 2021 рокум. Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, в складі

головуючого судді Мартиць О.І.

за участю

секретаря судового засідання Семеха В.Т.

представника позивача адвоката Сампари Н.М.

представника відповідача Мурованої І.Я.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки)

ВСТАНОВИВ:

До Тернопільського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 07.11.2019 №Ф-2575-54 У на суму 26539,26 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 25.10.2020 на адресу позивача надійшов лист від Тернопільського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління юстиції (м. Івано-Франківськ) з постановою від 21.10.2020 про опис і арешт майна (коштів) боржника, прийнятої на підставі спірної вимоги. На звернення від 29.10.2020 з проханням скасувати безпідставно нарахований борг (недоїмку) з єдиного внеску від 07.11.2019 у сумі 26539,26 грн, 07.12.2020 отримав лист Головного управління ДПС у Тернопільській області про відмову в задоволенні заяви. На думку позивача відповідачем безпідставно винесено спірну вимогу про сплату боргу (недоїмки) по єдиному внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, оскільки постановою Тернопільського окружного адміністративного суду від 31.01.2015 у справі №819/3163/14-а задоволено позов Тернопільської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Тернопільській області та припинено підприємницьку діяльність суб`єкта підприємницької діяльності ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), а тому позивач вважає, що з цього часу він не являється суб`єктом підприємницької діяльності.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 22.12.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до статей 162-164 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено відповідачу 15-денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 23.02.2021 визначено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Призначено у справі судове засідання на 23.03.2021.

22.03.2021 представником позивача адвокатом Сампара Н.М. подано до суду заяву про відкладення судового засідання, призначеного на 23.03.2021.

23.03.2021 через відділ документального забезпечення суду від відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду в порядку частини третьої статті 123 КАС України у зв`язку із пропуском позивачем строку звернення до адміністративного суду, оскільки спірна вимога від 07.11.2019 №Ф-2575-54 одержана ним особисто 20.11.2019 та не оскаржена згідно з абзацами 4, 5, 6 частини четвертої статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного соціального внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" протягом десяти календарних днів ні в адміністративному, ні в судовому порядку.

23.03.2021 через відділ документального забезпечення суду від відповідача поступив відзив, в якому просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

23.03.2021 в судовому засіданні розгляд справи відкладено на 06.04.2021.

06.04.2021 в судовому засіданні винесено ухвалу про залишення позовної заяви без руху та надано п`ять днів з дня отримання ухвали для подання необхідних документів.

13.04.2021 через відділ документального забезпечення Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла заява про усунення недоліків.

14.04.2021 ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду призначено у адміністративній справі №500/4150/20 за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) судове засідання 23.04.2021.

23.04.2021 в судовому засіданні представник відповідача підтримала клопотання про заміну сторони відповідача Головне управління ДПС у Тернопільській області () на його правонаступника Головне управління ДПС у Тернопільській області (відокремлений підрозділ Державної податкової служби України ()

Представник позивача не заперечила проти задоволення заявленого клопотання.

Ухвалою суду, постановленою в судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, задоволено клопотання та замінено первісного відповідача Головне управління ДПС у Тернопільській області на його правонаступника Головне управління ДПС у Тернопільській області як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України з кодом .

23.04.2021 в судовому засіданні представник відповідача підтримала клопотання про залишення позовної заяви без розгляду за пропуском строку звернення до суду.

Представник позивача заявила клопотання про надання часу для ознайомлення із заявленим клопотанням та надання заперечення на нього.

Ухвалою суду постановленою в судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання задоволено клопотання, оголошено перерву до 26.04.2021.

26.04.2021 через відділ документального забезпечення Тернопільського окружного адміністративного суду від представника позивача надійшли заперечення на клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

26.04.2021 в судовому засіданні представник відповідача підтримала клопотання про залишення позовної заяви без розгляду та просила задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні 26.04.2021 заперечила проти задоволення клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд вирішуючи клопотання про залишення позовної заяви без розгляду враховує таке.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Частиною першою статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 КАС України).

Згідно частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із пунктом 1.1. статті 1 Податкового кодексу України цей кодекс регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до пункту 1.3 статті 1 Податкового кодексу України цей Кодекс не регулює питання погашення податкових зобов`язань або стягнення податкового боргу з осіб, на яких поширюються судові процедури, визначені Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", з банків, на які поширюються норми Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", та погашення зобов`язань зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, зборів на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій.

Тобто положення Податкового кодексу України не поширюються на відносини щодо порядку сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, як і відповідальність за порушення такого порядку.

Тому при оскарженні рішення податкового органу, прийнятого в межах Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (далі - Закон №2464-VI), строк звернення до адміністративного суду тривалістю 1095 днів не застосовується.

Зазначена позиція суду узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 31.01.2019 по справі №802/983/18-а.

Положеннями частини першої статті 2 Закону №2464-VI передбачено, що дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону.

Як передбачено приписами пункту 4 частини першої статті 6 Закону №2464-VI, платник єдиного внеску має право: оскаржувати в установленому законом порядку рішення органу доходів і зборів та Пенсійного фонду та дії, бездіяльність його посадових осіб.

При цьому, порядок, строки та процедура оскарження вимоги про сплату єдиного внеску передбачено положеннями частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI.

Приписами абз. 5-10 частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI передбачено, що у разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Орган доходів і зборів, який розглядає скаргу платника єдиного внеску, зобов`язаний прийняти вмотивоване рішення та надіслати його платнику єдиного внеску протягом 30 календарних днів, наступних за днем отримання скарги, на адресу платника єдиного внеску поштою з повідомленням про вручення або надати йому під розписку. Якщо протягом цього строку вмотивоване рішення органом доходів і зборів не надсилається платнику єдиного внеску, така скарга вважається повністю задоволеною на користь платника єдиного внеску.

Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

У разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Таким чином, вищевказані норми визначають порядок дій платника в частині непогодження із отриманою вимогою про сплату боргу (недоїмки) та строки вчинення відповідних дій щодо її оскарження.

Предметом позову у рамках даної судової справи є вимога про сплату боргу (недоїмки) від 07.11.2019 №Ф-2575-54 У на суму 26539,26 грн.

До суду із даним позовом позивач звернувся 17.12.2020, зазначивши в позовній заяві, що йому стало відомо про спірну вимогу 25.10.2020 з листа Тернопільського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління юстиції (м. Івано-Франківськ) та строк пропустив у зв`язку з перебуванням на самоізоляції.

Однак матеріалами справи підтверджено, що позивачу спірна вимога направлялася поштовим рекомендованим відправленням та отримана ним особисто 20.11.2019.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли особа дізналась про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення її прав, свобод чи інтересів.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим статтею 8 Конституції України та статтею 6 КАС України, суд на підставі статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини від 15 травня 2008 року у справі "Надточій проти України" (Nadtochiy v. Ukraine, заява N 7460/03, § 26) зазначено, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Отже, принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує.

Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Рішення Європейського суду з прав людини і основоположних свобод по справі "Бендерський проти України" орієнтує судову практику застосовувати при оцінці доказів стандарт доказування "баланс ймовірностей" (balance of probabilities).

Суд, з огляду на "баланс ймовірностей", зважаючи на встановлений процесуальним законом обов`язок доказування, що покладається на відповідача як суб`єкта владних повноважень, доходить висновку про те, що стверджувані представником позивача обставини щодо неотримання позивачем спірної вимоги є непереконливими, в той час як відповідачем доведено, що згідно Рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення форми 119, за трекінгом поштового відправлення №640, спірну вимогу №Ф-2575-54 від 07.11.2019 про сплату боргу (недоїмки), позивачу вручено особисто 20.11.2019, що засвідчено підписом листоноші ОСОБА_2 .

Правом на оскарження вимоги в адміністративному порядку не скористався і до адміністративного суду звернувся лише 17 грудня 2020 року.

Встановлення строків звернення до суду з позовними заявами передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що позивачем подано до суду позовну заяву із пропуском строку звернення до суду, а тому клопотання про залишення позовної заяви без розгляду підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 241, 243 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Тернопільський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 );

відповідач:

- Головне управління ДПС у Тернопільській області (місцезнаходження: вул. Білецька, 1, м. Тернопіль, 46003, ).

Головуючий суддя Мартиць О.І.