Справа № 480/1267/20
Суддя: Любчич Л.В.
Дата ухвалення: 2021-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

23 квітня 2021 р.Справа № 480/1267/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Любчич Л.В.,

Суддів: П`янової Я.В. , Присяжнюк О.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду клопотання Управління МВС України на Південно-Західній залізниці про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 18.08.2020 по справі № 480/1267/20

за позовом ОСОБА_1

до Управління МВС України на Південно-Західній залізниці Міністерства внутрішніх справ України

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 18.08.2020 задоволено позов ОСОБА_1 до Управління МВС України на Південно-Західній залізниці , Міністерства внутрішніх справ України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Управлінням МВС України на Південно-Західній залізниці подано до Сумського окружного адміністративного суду апеляційну скаргу на зазначене рішення. Відповідач також просить суд поновити пропущений строк на апеляційне оскарження.

Перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів зазначає.

Згідно з ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, рішення Сумського окружного адміністративного суду ухвалено 18.08.2020.

Відповідач зазначив, що копію оскаржуваного рішення не отримував, а дізнався тільки 18.01.2021 під час моніторингу Єдиного державного реєстру судових рішень.

В свою чергу, звернувшись з апеляційною скаргою засобами поштового зв`язку 05.02.2021, що підтверджується штампом поштового відділення на конверті.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 01.03.2021 апеляційну скаргу повернуто скаржнику, про яку також дізнався з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Вдруге з апеляційною скаргою відповідач звернувся 20.03.2021 разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, що підтверджується штампом поштового відділення на конверті, відповідач порушив встановлені законом строки звернення до суду з апеляційною скаргою.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів дійшла висновку про необґрунтованість заявленого клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 КАС України усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Згідно ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Колегія суддів зазначає, що поважними причинами пропуску строку на подання апеляційної скарги можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій.

Згідно з статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі Устименко проти України від 06.10.2015 Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою потворного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Європейський суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є обмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Як вбачається із клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, відповідач не зазначив жодної причини пропуску строку, які б могли бути визнані поважними.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку про відсутність встановлених законом підстав для задоволення поданого клопотання та визнання причин пропуску строку на апеляційне оскарження поважними.

Керуючись ст. 121, 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 18.08.2020 по справі №480/1267/20, наведені Управлінням МВС України на Південно-Західній залізниці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Любчич Л.В.
Судді П`янова Я.В. Присяжнюк О.В.