Справа № 380/470/21
Суддя: Сподарик Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2021-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2021 року справа №380/470/21

Львівський окружний адміністративний суд

у складі головуючої судді Сподарик Н.І.,

за участю секретаря судового засідання Термено О.А.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Вахули Р.О.,

розглянувши в судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним і скасування наказу,-

В С ТА Н О В И В:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ІПН НОМЕР_1 ) до Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції (далі- УПП у Львівській області ДПП) (вул. Перфецького, 19, м. Львів, 79053) із вимогами:

- визнати протиправним та скасувати наказ управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції від 31.08.2020 року № 134 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії»;

- визнати протиправним оформлення висновку результатів службового розслідування на підставі наказу управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції від 18.08.2020 року № 134 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії».

Ухвалою суду від 19.01.2021 вказану позовну заяву було залишено без руху, а позивачу надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 25.01.2021 відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі, призначено судове засідання.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що уповноваженими особами Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції було порушено процедуру проведення службового розслідування, чим порушено ряд законодавчих норм, зокрема п.п. 3, 12 розділу І Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України затвердженого наказом МВС України 07.11.2018 №893, зареєстрованого в Міністерстві Юстиції України 28.11.2018 за №1356/32808; п.п. 3,4 ст. 14, п.4 ст. 15 та п.4 ст.20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII; п.1 розділу ІІ, п. 1 розділу IV, п. 4 розділу V, п.п. 4, 5 розділу VI наказу МВС України від 07.11.2018 №893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807 та ін. Також позивач наголошує, що відповідно до Посадової інструкції начальника УПП у Львівській області ДПП затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції №1335 від 31.07.2019 відсутні повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Крім того, вказує, що відповідно до посадової інструкції командира роти УПП у Львівській області ДПП затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.12.2017 відсутнє право у командира роти давати усні накази інспектору взводу до виконання. Зазначає, що комісія не об`єктивно оцінила зібрані та подані позивачем до матеріалів службового розслідування доказів, зокрема документи, які ним було долучено до службового розслідування не були враховані, а формально передруковані в описову частину висновку. Позивач вважає, що до дисциплінарної комісії були включені двоє членів з трьох, які були зацікавленими, оскільки вже приймають участь в службовому розслідуванні призначеного на підставі наказу УПП у Львівській області ДПП «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» №123 від 18.08.2020. Також позивач зазначає, що аналізуючи резолютивну частину висновку ним встановлено, що відсутнє посилання на наказ керівника, який на думку дисциплінарної комісії було порушено та не вказано, які недоліки під час службового розслідування були виявлені та прийняті заходи спрямовані на їх усунення, а також дисциплінарна комісія не виявила причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування. З огляду на зазначене, просив суд позовні вимоги задоволити повністю.

Відповідач позов не визнав, 15.03.2021 за вх. №16473 подав до суду відзив на позовну заяву, просив у задоволенні позову відмовити. Зазначив, що на виконання резолюції начальника, старшим лейтенантом поліції М.Копистко було проведено перевірку інформації, яка викладена у рапортах ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , за результатами перевірки встановлено, що у діях позивача вбачається порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, на підставі чого ініційовано проведення службового розслідування. Зазначив, що старшим лейтенантом ОСОБА_4 не було проведено службове розслідування, оскільки вона не було уповноважена на таке. Щодо включення до дисциплінарної комісії працівників поліції, які на думку позивача були зацікавленими у результатах розслідування, оскільки приймали участь в інших службових розслідуваннях щодо позивача, зазначає, що позивачем не вказано, які саме результати службового розслідування були бажаними для членів комісії та в чому саме полягало зацікавлення. Крім того, відповідач зазначає, що пояснення, які були надані позивачем в ході дисциплінарного провадження, то такі взято комісією до відома і були підставою для проведення додаткових опитувань, зокрема ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 . З приводу рапорту, з яким позивач звертався до керівника Управління, щодо світлоповертаючих жилетів та питань з цим пов`язаних, відповідач зазначає, що позивачем не надано пояснень щодо порядку дій, не зазначено в рамках якого нормативного документу діяв коли передавав рапорт взводному, який був написаний на ім`я керівника управління Романа Пилипенка. Щодо наказу про проведення службового розслідування, відповідач зазначає, що такий прийнятий уповноваженою на це посадовою особою у спосіб, що передбачений діючими нормативно-правовими актами, зокрема: посадовою інструкцією №1335 від 31.07.2019; наказом №929 Національної поліції України від 04.10.2018; Зконом України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України». Також відповідач зазначив, що пунтком першим резолютивної частини висновку вказано у зв`язку з чим прводилось службове розслідування, вказується на порушення, що мають ознаки дисциплінарного проступку.

11.03.2021 в засіданні суду оголошено перерву до 30.03.2021 для долучення матеріалів службового розслідування.

15.03.2021 подано відзив на адміністративний позов.

24.03.2021 подано заяву позивачем про участь у розгляді справи в режимі відеоконференції.

25.03.2021 за вх. №19633 відповідачем долучено до матеріалів справи копію матеріалів службового розслідування.

30.03.2021 розгляд справи не здійснювався у зв`язку із вжиттям карантинних заходів згідно розпорядження керівника апарату «Про тимчасові посилені заходи попередження розповсюдження вірусного захворювання на COVID-19» від 18.03.2021, та відкладено розгляд справи на 13.04.2021. Клопотання позивача про розгляд справи в режимі відео конференції буде розглянуто судом в засіданні суду 13.04.2021 за участю відповідача.

13.04.2021 судовий розгляд не здійснювався із зв`язку із продовженими за розпорядженням керівника апарату карантинних заходів. Ухвалою суду від 13.04.2020 призначено розгляд справи на 22.04.2021 о 13:30 год в режимі відеоконференції з використанням комплексу технічних засобів та програмного забезпечення "EasyCon" за клопотанням позивача, за участю представників сторін поза межами приміщення суду у зв`язку із вжиттям карантинних заходів у приміщенні суду.

В засіданні суду 22.04.2021 позивач вимоги підтримує, зазначає, що просить визнати протиправним і скасувати висновок службового розслідування, визнати протиправним і скасувати наказ про призначення службового розслідування і створення дисциплінарної комісії. Наголошує, що у керівника УПП Львівської області ДПП відсутні повноваження на призначення розслідування, відсутні підстави саме для призначення службового розслідування щодо особи позивача, відсутні повноваження у безпосереднього керівника позивача щодо усного наказу з приводу шикування у світло повертаючих жилетах, створена комісія для проведення службового розслідування зацікавлена у негативному результаті для позивача в ході розслідування, наказ про призначення не містить підстав для такого розслідування і відповідно відсутні і в Дисциплінарному статуті такі підстави для розслідування. Просить скасувати наказ на призначення розслідування як протиправний.

У судовому засіданні позичав позовні вимоги підтримав повністю з підстав, викладених у позовній заяві, просив позов задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечив з підстав, наведених у відзиві на адміністративний позов. Стверджує, що підставою службового розслідування був рапорт командира батальйону №2 УПП Львівської області ДПП Р.Бліхарського, в якому вказується на порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку вчиненого позивачем. Наказ підписаний т.в.о.начальника старший лейтенант поліції ОСОБА_6 . Даним наказом призначено службове розслідування і створено дисциплінарну комісію.

Заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

ОСОБА_1 працює на посаді інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №2 Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції, звання старший лейтенант поліції. На займаній посаді працює з 27.06.2013.

30.07.2020 з №12848вн/41/12/01-2020 на ім`я начальника Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції майора поліції Романа Пилипенка надійшов рапорт командира батальйону № 2 Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 .

Згідно вказаного рапорту Р.Бліхарський доповів про звернення до нього з рапортом командира роти №1 батальйону №2 Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції А.Лоштин, яким останній повідомив про невиконання інспектором взводу №2 роти №1 батальйону №2 Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 вказівки керівництва батальйону, зокрема, щодо проведення шикування роти у світловідбиваючих жилетах.

Згідно висновку перевірки від 12.08.2020 за рапортом командира батальйону №2 Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 у діях інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №2 Управління патрульної поліції у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 вбачається порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку та полягає у невиконанні законної вказівки керівника. Зокрема, відповідно до рапорту командира роти №1 батальйону №1 УПП у Львівській області ДПП капітана поліції ОСОБА_9 зазначено, що позивачем не виконується вказівка командира батальйону №2 Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 щодо проведення шикування роти у світловідбиваючих жилетах. Зазначено, що така вказівка була доведена до особового складу, однак ОСОБА_10 ігнорує та не виконує зазначену усну вказівку ОСОБА_2 .

У вказаному висновку перевірки вказано на необхідність припинення перевірки за фактами викладеними у рапорті командира батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 та ініціювання проведення службового розслідування відносно інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1

31.08.2020 наказом №134 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» відповідно до ч.1-4 ст. 14, ч.1, 2 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», пунктів 1,4 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №№893, п.2,3 розділу І, п.1 розділу ІІ Положення про Дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 у зв`язку із надходженням висновку перевірки за рапортом командира батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 призначено службове розслідування, створено дисциплінарну комісію.

07.09.2020 позивачем подано клопотання про отримання копій матеріалів службового розслідування, в якому просив надати можливість ознайомитись з матеріалами службового розслідування, та надати можливість зробити копії таких матеріалів. Дане клопотання зареєстроване в УПП у Львівській області ДПП 08.09.2020 за №15509вн/41/12-2020.

В ході проведення службового розслідування допитано командира роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП капітана поліції ОСОБА_9 , командира батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 , командира взводу №1 роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 .

Згідно наданих пояснень від 21.09.2020 командира роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП капітана поліції Лоштина А.Т., останнім вказано, що особовим складом батальйону виконується усна вказівка командира батальйону щодо здійснення шикування у світлоповертаючих жилетах, яке відбувається перед заступленням на службу. Зазначив, що таке здійснюється з метою перевірки наявності та належного стану жилету, а також у процесі такого шикування та огляду, особовому складу роз`яснюється необхідність використовувати жилет спеціальний під час оформлення ДТП, тривалого перебування на проїзній частині. Повідомив, що ОСОБА_1 виконував таку вказівку, а в подальшому відмовився виконувати її, повідомивши, що наказ про одягання жилету спеціального на шикуваннях незаконний, доручення по цьому в УПП не має, тому він не буде його виконувати.

Відповідно до письмових пояснень від 21.09.2020 командира батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 , зазначено, що ним був відданий усний наказ командирському складу батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП про необхідність проведення шикування рот у жилетах спеціальних (світловідбиваючі жилети) та під час проведення стройових оглядів звертати увагу на його зовнішній вигляд. Пояснив, що поліцейські та інспектори допускали вихід на службу без жилетів спеціальних, в неналежному стані, що суперечить пунктам 3, 11 розділу 1 Правил носіння однострою поліцейських, що затверджені Наказом МВС України від 19.08.2017 №718 та абзацу 10 пункту 1 розділу 2 Правил етичної поведінки затверджених Наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 щодо охайного зовнішнього вигляду та встановленої форми одягу.

Згідно наданих пояснень командира взводу №1 роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 від 21.09.2020, зазначив, що орієнтовно у травні 2020 на одній з нарад із командиром батальйону ОСОБА_8 , до нього було доведено усний наказ щодо перевірки під час шикування особового складу порядку носіння форменого одягу, у тому числі жилетів спеціальних (світловідбиваючих). Вказав, що таке здійснюється з метою перевірки стану самих жилетів на предмет зношеності, потертості, інших недоліків, а також з метою перевірки готовності несення служби, зокрема під час нічних змін, оформлення ДТП, тощо. Також зазначив про відсутність будь-яких заперечень щодо прибуття на шикування в особовому складу роти № 1, окрім ОСОБА_12 .

23.09.2020 заступник начальника управління начальник відділу чергової служби УПП у Львівській області ДПП капітан поліції А.Свєшнік звернувся до начальника УПП у Львівській області ДПП Р.Пилипенко з доповідною запискою, в якій просив продовжити строк проведення службового розслідування, призначеного відповідно до наказу управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції від 31.08.2020 № 134.

Відповідно до наказу від 24.09.2020 № 36 «Про продовження строку проведення службового розслідування» продовжено термін проведення службового розслідування на один місяць.

25.09.2020 позивачем подано клопотання про залучення до матеріалів службового розслідування нових документів, зокрема долучено пояснення на 5 арк., фотокопію рапорту від 09.05.2020, скріншот (фото) чату за 09.05.2020. У поданих поясненнях позивач зазначив, що в кінці квітня 2020 року до особового складу батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП надходили усні накази командира батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 про обов`язкове одягання на шикування (інструктаж) «світловідбиваючого жилету», які він виконував. Поцікавившись в командира роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП капітана поліції ОСОБА_9 , які зміни відбулись у нормативних актах, які регулюють діяльність поліцейських в плані використання жилетів, відповіді або посилань на законодавство, що регулює відносини в даному напрямку ним отримано не було. Зазначив, що 09.05.2020 ним було написано рапорт на ім`я начальника УПП у Львівській області ДПП майору поліції Р.Пилипенко, з проханням роз`яснити призначення та використання «світловідбиваючого жилету», що знаходиться на речовому балансі в управлінні патрульної поліції у Львівській області, повідомити про доручення або накази, доведення їх до особового складу, чи є світловідбиваючий жилет елементом форменого одягу. Вказаний рапорт був сфотографований та надісланий мобільним зв`язком додтаку «Телеграм» 09.05.2020 о 13:37 командиру роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП капітана поліції ОСОБА_9 , який «проплюсував» про його отримання. Після закінчення зміни оригінал рапорту позивач передав командиру взводу №1 роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_11 . Крім цього, позивач повідомив про це командира роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП капітана поліції Лоштина А.Т. Також зазначив, що командир батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_8 09.05.2020 спілкувався з позивачем про предмет написання вищезазначеного рапорту та повідомив, що дані «обмежувальні заходи» є тимчасовими. Зазначив, що на момент надання вказаних пояснень, відповіді на рапорт від 09.05.2020 не отримував. З огляду на це він не одягав на шикування (інструктаж) жилет.

15.10.2020 заступник начальника управління начальник відділу чергової служби УПП у Львівській області ДПП капітан поліції А.Свєшнік звернувся до начальника УПП у Львівській області ДПП Р.Пилипенко з рапортом, з проханням внести зміни до персонального складу дисциплінарної комісії. Утвореної на підставі наказу управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції від 31.08.2020 № 134 « Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії», а саме призначити членом вищевказаної дисциплінарної комісії старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_13 , у зв`язку з перебуванням у черговій щорічній відпустці відпустці з 05.10.2020 по 30.10.2020 заступника начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції у Львівській області ДПП старшого лейтенанта О.Кільчицької.

15.10.2020 наказом №46 «Про внесення змін до наказу», внесено зміни до наказу УПП у Львівській області ДПП від 31.08.2020 № 134 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії». Замінено члена дисциплінарної комісії на старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_14 .

26.10.2020 були опитані командир роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП капітан поліції ОСОБА_9 , командир батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_8 , командир взводу №1 роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старшого лейтенант поліції ОСОБА_11 щодо факту написання, подання, результат виконання рапорту ОСОБА_1 від 09.05.2020.

Командир взводу №1 роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старшого лейтенант поліції ОСОБА_11 у поясненнях від 26.10.2020 повідомив, що не пам`ятає чи передавав ОСОБА_15 вказаний рапорт, оскільки пройшов тривалий час. У випадку передання йому документів, після завершення зміни, він передає такі адресатам. Хто отримував даний рапорт якщо такий був, сказати не може, не пам`ятає.

Командир роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП капітан поліції ОСОБА_9 у поясненнях від 26.10.2020 зазначив, що про написання рапорту не пам`ятає, оскільки пройшло багато час, кому доручено його виконання не знає.

Командир батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_8 у пояснення від 26.10.2020 зазначив, що про написання рапорту ОСОБА_16 йому не відомо, такого рапорту він не бачив. Вказав, що весь особовий склад батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП з розумінням поставився до такої вказівки, позитивний результат досягнений, поліцейські та інспектори виглядають чисто та охайно. До вказаних пояснень долучено рапорти командира роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП Лоштин А., командира роти № 2 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП О.Куксін, командира роти № 3 батальйону №2 УПП у Львівській області В.Лавришин.

Відповідно до доповідної записки за підписом заступника начальника ВЗД УПП у Львівській області ДПП І. Дороша від 26.10.2020, повідомлено що управлінням патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції було отримано зі складу Департаменту патрульної поліції жилети спеціальні, якими забезпечено увесь особовий склад.

За результатами службового розслідування 27.10.2020 начальником Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції майором поліції Р.Пилипенком затверджено висновок.

Зазначеним висновком встановлено вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1,2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 4 частини першої статті 1, частини 1 статті 5 Дисциплінарного статут Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України».

За вчинення дисциплінарного проступку на підставі частини 11 статті 19 Дисциплінарного статут Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» інспектору взводу №2 роти № 1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 оголошено попередження про необхідність дотримання службової дисципліни.

Вважаючи протиправним наказ УПП у Львівській області ДПП від 31.08.2020 № 134 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» та оформлення висновку результатів службового розслідування на підставі наказу УПП у Львівській області ДПП від 18.08.2020 №134 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» позивач звернувся з вказаним позовом до суду.

При вирішенні спору суд керувався таким.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських та порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII з наступними змінами та доповненнями у редакції на час виникнення спірних правовідносин (далі - Закон України №580-VIII).

Згідно з пунктами 1 та 2 частини 1 статті 18 цього Закону поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, а також професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до частини 2 статті 19 Закону України №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною 2 цієї правової норми встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Згідно з частиною 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини 3 цієї правової норми службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України №580-VIII, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до частини 1 статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з частиною 1 статті 13 цього Статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Частиною 3 цієї правової норми встановлено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно приписів статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07 листопада 2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893).

Відповідно до пункт 1 розділу ІІ цього Поряду, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до статті 18 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії та іншими особами, присутніми під час відмови.

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.

Якщо поліцейський, викликаний для надання пояснень у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Аналогічні права поліцейського визначені пунктом 4 розділу ІV Порядку № 893.

Положеннями статті 19 Дисциплінарного статуту закріплено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

З аналізу положень вищезазначених правових норм слідує, що дисциплінарне стягнення може бути накладено лише у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини поліцейського та застосоване не пізніше шести місяців з дня вчинення проступку, а обраний вид стягнення має бути співмірним з дисциплінарним проступком, тобто враховувати його тяжкість та вину поліцейського, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського та його ставлення до служби.

Відповідно до частини першої статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Пунктом 4 Розділу V Порядку встановлено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до Розділу VI Порядку зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку.

Судом встановлено, що підставою для призначення службового розслідування був висновок перевірки за рапортом командира батальйону №2 управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції Р.Бліхарського, оскільки у ньому вказується на порушення, які мають ознаки дисциплінарного проступку вчиненого інспектором взводу №2 роти №1 батальйону №2 Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції Ковалем Ю.Є.

З матеріалів справи вбачається, що 31.08.2020, відповідно до ч.1-4 ст. 14, ч.1, 2 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», пунктів 1,4 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №№893, п.2,3 розділу І, п.1 розділу ІІ Положення про Дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 у зв`язку із надходженням висновку перевірки за рапортом командира батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старшого лейтенанта поліції Р.Бліхарського, управлінням патрульної поліції у Львівській області було винесено наказ №134 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії».

24.09.2020 наказом Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції №36 було продовжено термін проведення службового розслідування призначеного наказом від 31.08.2020 року №134 на один місяць.

27.10.2020 за результатом проведення службового розслідування було складено висновок згідно якого було встановлено факт порушення службової дисципліни та рекомендовано оголосити позивачу зауваження.

Під час службового розслідування Комісією було встановлено, що 30.07.2020 на ім`я начальника УПП у Львівській області ДПП майора поліції Р.Пилипенка надійшов рапорт командира батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старшого лейтенанта поліції Р.Бліхарського, в якому зазначено, що до нього звернувся із рапортом командир роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП капітан поліції А.Лоштин, у якому повідомив, що інспектор взводу №2 роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старший лейтенант поліції Коваль Ю.Є не виконує вказівки керівництва батальйону, зокрема щодо проведення шикування роти у світловідбиваючих жилетах.

За результатами службового розслідування, зібраними матеріалами та їх оцінкою встановлено, що у діях інспектора взводу № 2 роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 наявні ознаки дисциплінарного проступку, що виразився у невиконанні усного наказу (вказівки) командира батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про необхідність прибувати на інструктаж, який проводиться перед заступленням на службу, в однострої поліцейського, у тому числі жилеті спеціальному з метою встановлення відповідності вказаних предметів однострою пункту 10 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених Наказом МВС України 19.08.2017 №718.

Судом встановлено, що командиром батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старшим лейтенантом поліції Бліхарським Р.Є. був наданий усний наказ про необхідність проведення шикування рот у жилетах спеціальних (світловідбиваючі жилети) та під час проведення стройових оглядів звертати увагу на його зовнішній вигляд Даний наказ доведений до особового складу батальйону №2.

З матеріалів службового розслідування вбачається, що опитані під час службового розслідування командир роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП капітан поліції ОСОБА_9 , командира взводу №1 роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_11 , пояснили, що до особового складу було доведено вимогу командира батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП старшим лейтенантом поліції Бліхарським Р.Є. про необхідність проведення шикування рот у жилетах спеціальних (світловідбиваючі жилети)

Також вказане підтверджується рапортами командира роти №1 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП А.Лоштин, командира роти № 2 батальйону №2 УПП у Львівській області ДПП О.Куксін, командира роти № 3 батальйону №2 УПП у Львівській області В.Лавришин, які наявні в матеріалах службового розслідування.

Наявність усного наказу про необхідність проведення шикування рот у жилетах спеціальних (світловідбиваючі жилети) та про обізнаність з ним позивач не заперечує.

При цьому, позивач зазначив, що вказаним наказом не роз`яснено, для чого одягати «світловідбиваючий жилет» та якими нормами законодавства таке передбачено.

Суд зазначає, що згідно з статті 4 Дисциплінарного статуту Національної поліції України наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення.

Наказ, прийнятий на основі Конституції та законів України і спрямований на їх виконання, віддається (видається) керівником під час провадження ним управлінської діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданих повноважень.

Наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.

Відповідно до частини 1,2 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

Так, згідно з посадовою інструкцією командира роти УПП у Львівській області ДПП, що затверджена Наказом Департаментом патрульної поліції від 12.12.2017 № 6086, зокрема відповідно до підпункту 3.1.1. пункту 3.1 розділу 3 командир роти має право давати обов`язкові до виконання, усні та письмові вказівки, доручення, розпорядження особовому складу.

Крім цього, відповідно до підпункту 3.1.1 пункту 3.1 розділу 3 посадової інструкції командира батальйону УПП у Львівській області ДПП, затвердженої Наказом Департаменту патрульної поліції від 13.12.2017 №6086, командир батальйону має право давати обов`язкові до виконання, усні та письмові вказівки, доручення, розпорядження особовому складу.

За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

Таким чином, у разі неможливості виконання усного наказу позивач повинен був негайно повідомити про це безпосереднього керівника, при цьому в матеріалах справи відсутні будь-які докази звернення позивача до керівництва із повідомленням щодо неможливості виконання вищевказаного усного наказу та вчинення будь-яких дій для своєчасного повідомлення скаржника про дату розгляду скарги.

Також, суд не приймає до уваги посилання позивача на подання ним рапорту на ім`я начальника УПП у Львівській області ДПП майора поліції Р.Пилипчука, оскільки на підтвердження вказано позивачем не надано будь-яких доказів такого звернення. Крім цього, як випливає з наданих в ході дисциплінарного провадження пояснень ОСОБА_17 , ОСОБА_11 , ОСОБА_8 про написання такого рапорту їм не відомо, сказати не можуть у зв`язку зі спливом часу.

Посилання позивача на те, що такий рапорт був сфотографований та надісланий мобільним додатком «Телеграм», не може братись судом до уваги, оскільки таке є неналежним доказом повідомлення керівника про наявність поважних причин, що унеможливлюють виконання наказу.

Суд зазначає, що не дотримання вимог законодавства щодо повідомлення у встановленому порядку керівника про наявність поважних причин, що унеможливлюють виконання наказу, є самостійною підставою відповідальності. Однак, за результатами проведеного службового розслідування позивача не притягувалося до відповідальності.

Щодо посилань позивача на те, що у складі комісії були включені двоє з трьох осіб, які є зацікавленими, оскільки приймають участь у службовому розслідувані призначеного на підставі наказу УПП у Львівській області ДПП «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» №123 від 18.08.2020, суд зазначає наступне.

Склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Згідно з ч. 4 ст. 15 Дисциплінарного статуту забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.

Порядок утворення в органах (підрозділах) поліції дисциплінарних комісій та їх повноваження визначає Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджене Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 (далі Положення).

Відповідно до п.п. 2, 3 розділу І зазначеного Положення дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом Міністра внутрішніх справ України, службової особи поліції або ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділених повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (далі - уповноважений керівник), одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування.

Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії.

Пунктом 10 розділу І Положення забороняється включати до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, щодо якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, заінтересованих у результатах розслідування.

Згідно з п. 12 розділу І Положення голова, заступник голови (у разі призначення) та члени дисциплінарної комісії зобов`язані завчасно письмово поінформувати про наявність підстав, що унеможливлюють подальше виконання ними обов`язків у складі зазначеної комісії, уповноваженого керівника, який її утворив, для внесення змін до персонального складу цієї комісії.

Пунктом 2 розділу ІІІ Положення визначені повноваження голови дисциплінарної комісії. Зокрема, голова дисциплінарної комісії: 1) забезпечує організацію роботи дисциплінарної комісії; 2) організовує та веде засідання дисциплінарної комісії; 3) підписує висновок службового розслідування, протоколи засідань дисциплінарної комісії (у разі розгляду справи у формі відкритого засідання); 4) готує пропозиції керівнику, який призначив службове розслідування, про залучення фахівців для з`ясування питань, які мають значення для встановлення обставин дисциплінарного проступку; 5) формує завдання для спеціалістів, залучених для надання практичної і методичної допомоги дисциплінарній комісії на час проведення службового розслідування; 6) інформує свого заступника та членів дисциплінарної комісії про документи та інші матеріали, що надійшли до дисциплінарної комісії; 7) у разі систематичного невиконання обов`язків членом дисциплінарної комісії інформує про це керівника, який призначив службове розслідування, а також подає йому пропозиції про внесення змін до персонального складу комісії; 8) забезпечує виклик поліцейських та інших осіб для отримання пояснень, організовує їх опитування, у тому числі з використанням технічних засобів; 9) інформує членів дисциплінарної комісії та запрошених осіб про проведення засідання дисциплінарної комісії; 10) у встановлений строк готує та подає на розгляд і затвердження керівнику, який призначив службове розслідування, підписаний особисто та членами дисциплінарної комісії висновок службового розслідування та проект наказу про накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення; 11) за необхідності організовує прибуття та огляд дисциплінарною комісією місця скоєння дисциплінарного проступку; 12) уживає заходів із забезпечення доступу членів дисциплінарної комісії до баз (банків) даних Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції України та інших органів державної влади; 13) звертається до керівника, який призначив службове розслідування, з вмотивованим рапортом про продовження строків його проведення, а також забезпечує підготовку проекту наказу про продовження строків проведення службового розслідування; 14) після затвердження висновку службового розслідування за письмово оформленим волевиявленням поліцейського, стосовно якого проводилося службове розслідування, забезпечує ознайомлення його із затвердженим висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, з дотриманням вимог законодавства України; 15) забезпечує належне збереження, облік та передання до служби діловодства (канцелярії) після затвердження висновку службового розслідування матеріалів цього розслідування (справи); 16) користується іншими повноваженнями члена дисциплінарної комісії.

Повноваження члена дисциплінарної комісії визначені в п. 3 розділу ІІІ Положення.

Суд також зазначає, що згідно з п. 1 розділу IV Порядку №893 уповноважений керівник або особа, яка виконує його обов`язки, під час службового розслідування: контролює роботу дисциплінарної комісії, надає голові та членам дисциплінарної комісії доручення стосовно проведення службового розслідування; розглядає клопотання про відвід голови та членів дисциплінарної комісії, скарги на їх дії або бездіяльність, за наявності підстав змінює склад дисциплінарної комісії; приймає рішення про розгляд справи дисциплінарною комісією на відкритому засіданні; розглядає висновок за результатами службового розслідування (далі - висновок службового розслідування) та матеріали службового розслідування; у разі незгоди із висновком службового розслідування в межах установленого строку надає доручення голові та членам комісії щодо додаткової перевірки обставин, які раніше не були відомі або не були враховані під час проведення службового розслідування, а також щодо доопрацювання висновку службового розслідування; у разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії продовжує наказом строк проведення службового розслідування, але не більш як на один місяць; затверджує висновок службового розслідування та з урахуванням зібраних за результатами його проведення матеріалів приймає рішення, що може відрізнятися від запропонованого дисциплінарною комісією.

Суд приходить до переконання, що твердження позивача про те, що у складі комісії були включені двоє з трьох осіб, які є зацікавленими, оскільки приймають участь у службовому розслідувані призначеного на підставі наказу УПП у Львівській області ДПП «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» №123 від 18.08.2020 не знайшло свого підтвердження, так як відсутні жодні обставини та докази, які б підтверджували вищезазначений факт.

Позивач не звертався до голови комісії із клопотанням про відвід голови та членів дисциплінарної комісії, не подавав скарги на їх дії або бездіяльність, не відбувалася зміна складу дисциплінарної комісії за зверненням позивача. заміна складу дисциплінарної комісії відбулася за рапортом голови комісії з огляду на відпустку одного з членів комісії, згідно порядку таке допускається.

Стосовно доводів позовної заяви про те, що пояснення позивача надані ним в ході службового розслідування не були враховані, а формально передруковані в описову частину висновку та щодо необ`єктивності щодо розгляду зібраних та наданих позивачем матеріалів суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 10 ст. 15 Дисциплінарного статуту за рішенням керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. У такому разі поліцейський, який притягається до відповідальності, у письмовій формі не пізніше ніж за три дні повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією.

Про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією у відкритому засіданні позивач не повідомлявся у строки, визначені ч. 10 ст. 15 Дисциплінарного статуту.

Зі змісту висновку службового розслідування від 27.10.2020 вбачається, що останнє проведене у формі письмового провадження.

Під час судового розгляду справи встановлено, що позивачу було відомо про призначення службового розслідування; 16.09.2020 позивач ознайомлювався з матеріалами службового розслідування, 25.09.2020 позивачем надано письмові пояснення.

Згідно з п. 2 Розділу IV Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п. 5 розділу IV Порядку №893).

На думку суду, вище встановлені обставини справи свідчать про те, що відповідачем прийнято до уваги письмові пояснення позивача від 25.09.2020. Крім цього, як вбачається з матеріалів службового розслідування, після подання письмових пояснень відповідачем було опитано ОСОБА_17 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 щодо поданого позивачем рапорту, які повідомили, що надати пояснень з цього приводу не можуть .

Отже, позивач був повідомлений належним чином про проведення службового розслідування, надавав пояснення, знайомився з таким, долучав докази, тобто особа була обізнана про процедуру проведення і вправі була висловлювати незгоду зі складом комісії в процесі проведення такого.

Окрім того, в матеріалах справи наявна відповідь Національної поліції України Департаменту патрульної поліції від 04.01.2021 щодо розгляду скарги позивача на можливі неправомірні дії окремих працівників управління патрульної поліції у Львівській області ДПП під час проведення службового розслідування за оскаржуваним наказом і за результатами дослідження зібраних під час перевірки матеріалів не здобуто об`єктивних даних, відповідно до яких було б підтверджено факт проведення УПП у Львівській області ДПП цього службового розслідування з порушенням вимог нормативно-правових актів.

Суд з врахуванням Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції, Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України прийшов до висновку про наявність повноважень у керівника на призначення службового розслідування і створення дисциплінарної комісії з огляду на рапорт безпосереднього керівника позивача.

Як встановлено судом, метою Наказу є призначення і проведення службового розслідування для з`ясування дійсних обставин при несені служби поліцейським.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що під час прийняття оскаржуваного наказу відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначений законом. Наказ про призначення службового розслідування втратив свою актуальність, оскільки уже реалізований і результатом такого є висновок.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 14, 72-77, 139, 241-247, 250-251, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

У задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним і скасування наказу - відмовити повністю.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 26.04.2021

Суддя Сподарик Н.І.