Справа № 500/709/21
Суддя: Мартиць Оксана Іванівна
Дата ухвалення: 2021-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №500/709/21

21 квітня 2021 рокум. Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючого судді Мартиць О.І.

за участю: секретаря судового засідання Семеха В.Т.

представника позивача Гнат Н.А.

представника відповідача Трут О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Серет-Інвест" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Серет-Інвест" (далі також ТОВ "Серет-Інвест") звернулося до Тернопільського окружного адміністративного суду з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі також НКРЕКП) про визнання протиправною та скасування постанови №2645 від 23.12.2020 "Про накладання штрафу на ТОВ "Серет-Інвест" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та здійснення заходів державного регулювання".

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Серет-Інвест" отримано постанову Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №2645 від 23.12.2020 "Про накладання штрафу на ТОВ "Серет-Інвест" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та здійснення заходів державного регулювання", якою на позивача накладено штраф у розмірі 85000,00 грн за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Позивач зазначає, що відповідачу надається право застосовувати один із чотирьох видів санкції, в залежності від тяжкості вчиненого правопорушення та негативних наслідків, що настали/могли настати, а отже відповідач не позбавлений повноважень застосовувати і менш суворі заходи впливу, такі як застереження або попередження суб`єкта господарювання про необхідність усунення порушень.

Звертає увагу, що позивачем попередньо не вчинялось жодних порушень щодо ведення діяльності на ринку електричної енергії, зокрема, завжди вчасно та в повному обсязі подавалась уся звітність. Тому вважає, що одноразове виявлене порушення даного виду, що не завдало жодних негативних наслідків для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, а тому не може потягнути за собою накладення такого виду покарання як штраф у розмірі 85000,00 грн, оскільки дана сума не є співрозмірною із вчиненим порушенням.

Крім того на думку позивача, відповідачу надано право виносити припис, розпорядження, рішення, інший розпорядчий документ про усунення порушень виявлених першоразово, без застосування фінансових санкцій. Проте останнім без дотримання принципу співрозмірності та пропорційності та без видачі розпорядження про усунення порушень окремим документом, як цього вимагає законодавець (Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності"), одразу накладено штрафні санкції, як більш сурового виду відповідальності. Отже, немає підстав вважати, що відповідач дотримався принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій при притягненні позивача до відповідальності.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 22.02.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. У справі призначено судове засідання на 22.03.2021.

Від Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг через відділ документального забезпечення Тернопільського окружного адміністративного суду 18.03.2021 поступив відзив на адміністративний позов, в якому відповідач зазначає, що постанова НКРЕКП від 23.12.2020 №2645 "Про накладання штрафу на ТОВ "Серет-Інвест" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та здійснення заходів державного регулювання" прийнята з дотриманням вимог законів України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", "Про ринок природного газу", на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, безсторонньо, добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, пропорційно, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, а тому в силу вимог статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України підстави для задоволення позову відсутні.

В судовому засіданні 22.03.2021 розгляд справи відкладено до 12.04.2021 за клопотанням представника позивача.

12.04.2021 від позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "Серет-Інвест" через відділ документального забезпечення Тернопільського окружного адміністративного суду поступили письмові пояснення.

В судовому засіданні 12.04.2021 розгляд справи відкладено до 21.04.2021 за клопотанням представника відповідача.

Представник позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "Серет-Інвест" в судовому засіданні 21.04.2021 позовні вимоги підтримала повністю з підстав, викладених у позовній заяві та письмових поясненнях.

Представник відповідача Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг в судовому засіданні 21.04.2021 проти задоволення позову заперечила з мотивів, наведених у відзиві на позовну заяву.

Заслухавши в судовому засіданні пояснення учасників справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши матеріали справи, судом встановлено таке.

На підставі постанови НКРЕКП від 18.11.2020 №2133 "Про проведення позапланових невиїзних перевірок дотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, суб`єктами господарювання", посвідчення на проведення позапланової невиїзної перевірки від 20.11.2020 №684, у період з 26.11.2020 по 27.11.2020 здійснено позапланову невиїзну перевірку ТОВ "Серет-Інвест" за результатами якої складено Акт позапланової невиїзної перевірки від 27.11.2020 №590.

Згідно Акта позапланової невиїзної перевірки від 27.11.2020 №590 установлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Серет-Інвест" () не дотрималось вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, зокрема:

Інструкції щодо заповнення форми звітності №4-НКРЕКП - виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) "Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності", затвердженої постановою НКРЕКП від 28 лютого 2019 року №282 (далі - Інструкція №4-НКРЕКП), а саме:

пункту 2.2 глави 2 у частині подання форми звітності №4-НКРЕКП - виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) "Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності" (далі - форма звітності №4-НКРЕКП) до НКРЕКП та її територіального органу у відповідному регіоні за місцезнаходженням ліцензіата не пізніше 30 числа місяця, наступного за звітним періодом,

пункту 2.3 глави 2 щодо направлення форми звітності № 4-НКРЕКП ліцензіатом до НКРЕКП на паперових носіях за адресою: 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 19 та в електронному вигляді (файл Excel згідно з формою, розробленою НКРЕКП) електронною поштою на адреси: та , а також на паперових носіях до територіального органу НКРЕКП у відповідному регіоні за місцезнаходженням ліцензіата або через онлайн-сервіс подання звітності НКРЕКП на Єдиному державному порталі адміністративних послуг;

Інструкції щодо заповнення форми звітності №4а-НКРЕКП - виробництво електричної та теплової енергії (місячна) "Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків", затвердженої постановою НКРЕКП від 20 грудня 2019 року №2897 (далі - Інструкція №4а-НКРЕКП), а саме:

пункту 2.2 глави 2 у частині подання форми звітності №4а-НКРЕКП - виробництво електричної та теплової енергії (місячна) "Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків" (далі - форма звітності №4а-НКРЕКП) до НКРЕКП та її територіального органу у відповідному регіоні за місцезнаходженням ліцензіата щомісячно до 25 числа місяця, наступного за звітним періодом,

пункту 2.3 глави 2 щодо направлення форми звітності №4а-НКРЕКП ліцензіатом до НКРЕКП на паперових носіях за адресою: 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 19 та в електронному вигляді (файл Excel згідно з формою, розробленою НКРЕКП) електронною поштою на адресу: , а також на паперових носіях до територіального органу НКРЕКП у відповідному регіоні за місцезнаходженням ліцензіата або через онлайн-сервіс подання звітності НКРЕКП на Єдиному державному порталі адміністративних послуг.

Листом від 30.11.2020 №12776/14.3.2/7-20 НКРЕКП надіслано Акт №590 ТОВ "Серет-Інвест", який 07.12.2020 отримано позивачем, що підтверджується відомостями з системи повного Трекінгу відправлень Укрпошти.

Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, у результаті розгляду 23 грудня 2020 року на засіданні, яке проводилось у формі відкритого слухання, акта позапланової невиїзної перевірки від 27 листопада 2020 року №590 винесено постанову №2645, якою вирішено накласти штраф у розмірі 85000 (вісімдесят п`ять тисяч) гривень на Товариство з обмеженою відповідальністю "Серет-Інвест" () за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Згідно пункту 2 резолютивної частини постанови від 23.12.2020 №2645 відповідно до пункту 1 частини першої та пункту 1 частини другої статті 17 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", у межах здійснення заходів державного регулювання, зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Серет-Інвест" у строк до 25 січня 2021 року надати до НКРЕКП на паперових носіях та в електронному форму звітності №4-НКРЕКП - виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) "Звіт про фінансові результати та виконання структури (цін) за видами діяльності" за III квартал 2020 року.

Не погоджуючись з таким рішенням суб`єкта владних повноважень та вважаючи його протиправним позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права; Конституція України має найвищу юридичну силу, її норми є нормами прямої дії, а тому органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (стаття 8, частина друга статті 19 Основного Закону України).

Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначенні Законом України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг".

Відповідно до статті 1 Законом України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно статті 3 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

За приписами статті 14 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", засідання Регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу. Порядок організації роботи Регулятора, зокрема проведення його засідань, визначається регламентом, що затверджується Регулятором, та підлягає оприлюдненню на його офіційному веб-сайті. Засідання Регулятора проводяться у формі відкритих слухань. На відкритих слуханнях розглядаються всі питання, розгляд яких належить до повноважень Регулятора, крім питань, що містять таємну інформацію. У разі розгляду Регулятором питання, що містить таємну інформацію, порядок доступу до якої регулюється законом, Регулятор приймає рішення про розгляд такого питання в режимі закритого слухання.

Положеннями статті 19 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" визначено, що Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.

Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора. Під час здійснення державного контролю Регулятор має право:1) вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сфері енергетики та комунальних послуг, і ліцензійних умов; 2) фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу; 3) вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю; 4) призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю; 5) приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, рішення про усунення виявлених порушень; 6) накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки. Один примірник акта про результати перевірки передається суб`єкту господарювання, діяльність якого перевірялася, або уповноваженій ним особі. Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки. У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом. Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора до розгляду акта на засіданні Регулятора.

Позапланова невиїзна перевірка проводиться виключно у приміщенні Регулятора або його територіального органу.

Підставою для проведення позапланової невиїзної перевірки суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, є:

1) неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірної інформації або необхідність перевірки достовірності такої інформації;

2) неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірних даних у звітності або необхідність перевірки достовірності таких даних в установлений Регулятором строк або в інших документах;

3) неподання копій документів, засвідчених в установленому законодавством порядку, пояснень та іншої інформації на законну вимогу Регулятора;

4) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сфері енергетики чи комунальних послуг, її законних прав та надання документів (копій документів), що підтверджують таке порушення;

5) обґрунтоване звернення суб`єкта господарювання або споживача про порушення суб`єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж, мереж централізованого водопостачання та/або водовідведення, порушення ліцензійних умов та надання документів (копій документів), що підтверджують таке порушення ліцензійних умов;

6) виявлення під час аналізу звітності або моніторингу нецільового використання коштів, передбачених встановленою структурою тарифів та/або схваленою інвестиційною програмою.

Позапланова невиїзна перевірка суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, може проводитися без попередження заздалегідь.

Згода суб`єкта, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, його повідомлення про проведення позапланової невиїзної перевірки, його присутність під час проведення такої перевірки є необов`язковими.

Про результати позапланової невиїзної перевірки (про факти виявлення порушень законодавства та їх перелік або про відсутність порушень) суб`єкт господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, повідомляється рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів після підписання акта про результати позапланової невиїзної перевірки.

Відповідно до статті 22 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", cуб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами України "Про природні монополії", "Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу", "Про ринок електричної енергії", "Про ринок природного газу", "Про трубопровідний транспорт", "Про теплопостачання", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про державне регулювання у сфері комунальних послуг" та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах.

Посадові особи суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть адміністративну та кримінальну відповідальність за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді:

1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень;

2) накладення штрафу;

3) зупинення дії ліцензії;

4) анулювання ліцензії.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати адміністративні стягнення.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України "Про ринок електричної енергії", "Про природні монополії", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про ринок природного газу", "Про теплопостачання".

Отже зі змісту вказаних правових приписів вбачається, що метою здійснення діяльності Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг є досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки. В свою чергу, державний контроль Регулятором здійснюється зокрема шляхом проведення відповідних перевірок за результатом яких складаються акти.

Відповідно до частини першої статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Згідно частини третьої статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді:

1) попередження про необхідність усунення порушень;

2) штрафу;

3) зупинення дії ліцензії;

4) анулювання ліцензії.

За нормами підпункту 4 частини четвертої статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" Регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у таких розмірах:

4) від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню:

в) за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

Суд зазначає, що в преамбулі оскаржуваної постанови №2645 зазначено, що штраф накладений відповідно до пунктів 11, 12 частини першої статті 17, статей 19 та 22 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" та статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії".

Крім того, відповідно до положень статті 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного нагляду, податкового контролю, митного контролю, державного експортного контролю (крім здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами космічної діяльності України приватної форми власності законодавства про космічну діяльність в Україні), контролю за дотриманням бюджетного законодавства, державного нагляду на ринках фінансових послуг, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення, державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, державного ринкового нагляду та контролю нехарчової продукції, державного нагляду за дотриманням вимог безпеки використання ядерної енергії.

З огляду на зазначене, вимоги положень Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" не розповсюджують свою дію на діяльність Регулятора та відповідно не могли бути застосовані Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг під час прийняття оскаржуваної постанови за результатами розгляду акта перевірки.

Також згідно з абзацом третім частини п`ятої статті 14 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" рішення Регулятора оформлюються постановами, крім рішень щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення контролю, які оформлюються розпорядженнями. Рішення Регулятора підписуються Головою.

Статтею 13 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" визначено, що рішення про накладення штрафу приймається Регулятором на підставі акта перевірки суб`єкта господарювання або подання відповідного структурного підрозділу Регулятора про несплату внеску на регулювання або сплату його не в повному обсязі протягом кварталу, наступного за звітним, у 15-денний строк з моменту складення акта перевірки або отримання відповідного подання та оформлюється постановою Регулятора.

Отже стаття 13 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" імперативно встановлює, що рішення про накладення штрафу приймається регулятором у вигляді постанови.

Тому суд не бере до уваги посилання Товариства з обмеженою відповідальністю "Серет-Інвест" на норми статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" стосовно того, що застосуванню фінансових та адміністративних санкцій передує складання припису, розпорядження, або іншого розпорядчого документу щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Щодо посилання позивача на висновки Верховного Суду викладені у постанові від 30.09.2020 у справі №160/3512/19, суд зазначає, що предметом розгляду вказаної справи було визнання протиправною і скасування постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 05.04.2019 №501 "Про накладення штрафу на ПАТ "Дніпрогаз" за порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу природного газу та здійснення заходів державного регулювання".

З набранням чинності Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення конституційних принципів у сферах енергетики та комунальних послуг" від 19.12.2019 №394-ІХ, внесено зміни, зокрема, до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" в частині не поширення дії зазначеного Закону на відносини, зокрема, що виникають під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг.

Отже під час прийняття Постанови №2645 дія Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" не поширювалась на Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Суд зазначає, що позаплановою невиїзною перевіркою ТОВ "Серет-Івест" встановлено, що позивачем не подано до НКРЕКП на паперових носіях та в електронному вигляді форму звітності №4-НКРЕКП за III квартал 2020 року; до Сектору НКРЕКП у Тернопільській області на паперових носіях форму звітності №4-НКРЕКП за III квартал 2020 року подано з порушенням встановленого терміну на 25 днів; форму звітності №4а-НКРЕКП електронному вигляді за вересень 2020 року подано до НКРЕКП з порушенням встановленого терміну на 29 днів, форму звітності №4а-НКРЕКП за вересень 2020 року на паперових носіях надано до НКРЕКП та Сектору НКРЕКП у Тернопільській області з порушенням встановленого терміну на 29 і 28 днів відповідно.

Постановою НКРЕКП від 28.02.2019 №282 "Про затвердження форм звітності НКРЕКП для учасників ринку електричної енергії та інструкцій щодо їх заповнення" визначено, що суб`єкти господарювання, що мають ліцензію на провадження господарської діяльності з виробництва електричної енергії (далі - ліцензіати), зобов`язані додавати до НКРЕКП та її територіального органу у відповідному регіоні за місцезнаходженням ліцензіата форми звітності №4-НКРЕКП - виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) "Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності" (далі - форма звітності №4-НКРЕКП) та 4а-НКРЕКП - виробництво електричної та теплової енергії (місячна) "Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків" (далі - форма звітності №4а-НКРЕКП).

Порядок та терміни подання форм звітності №4-НКРЕКП та №4а-НКРЕКП зазначені в Інструкціях щодо заповнення форми звітності №4-НКРЕКП-виробництво електричної теплової енергії (квартальна) "Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності" (далі - Інструкція №4-НКРЕКП) та №4а-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (місячна) "Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків" (далі - Інструкція №4а-НКРЕКП), затверджених постановою НКРЕКП від 28.02.2019 №282.

Згідно з пунктами 2.2 та 2.3 глави 2 Інструкції № 4-НКРЕКП суб`єкти господарювання, які отримали ліцензію на провадження господарської діяльності з виробництва електричної енергії, зобов`язані щоквартально не пізніше 30 числа місяця, наступного за звітним періодом подавати до НКРЕКП та відповідного територіального органу НКРЕКП форму звітності №4-НКРЕКП. Форма звітності №4-НКРЕКП направляється ліцензіатом до НКРЕКП на паперових носіях за адресою: 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 19 та електронною поштою (файл Excel) на адреси: та nerc6eе, а також до територіального органу НКРЕКП у відповідному регіоні за місцезнаходженням ліцензіата або через онлайн-сервіс подання звітності НКРЕКП на Єдиному державному порталі адміністративних послуг.

Згідно з пунктами 2.2 та 2.3 глави 2 Інструкції №4а-НКРЕКП суб`єкти господарювання, які отримали ліцензію на провадження господарської діяльності з виробництва електричної енергії, зобов`язані щомісячно до 25 числа місяця, наступного за звітним періодом подавати до НКРЕКП та її територіального органу у відповідному регіоні за місцезнаходженням ліцензіата форму звітності №4а-НКРЕКП. Форма звітності №4а- НКРЕКП направляється ліцензіатом до НКРЕКП на паперових носіях за адресою: 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 19 та в електронному вигляді (файл Excel згідно з формою, розробленою НКРЕКП) електронною поштою на адресу: , а також на паперових носіях до територіального органу НКРЕКП у відповідному регіоні за місцезнаходженням ліцензіата або через онлайн-сервіс подання звітності НКРЕКП на Єдиному державному порталі адміністративних послуг.

Відповідно до пункту 2 постанови НКРЕКП №2645 Товариство з обмеженою відповідальністю "Серет-Інвест" зобов`язано у строк до 25 січня 2021 року надати до НКРЕКП на паперових носіях та в електронному вигляді форму звітності №4-НКРЕКП-виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) "Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності".

Відповідно до пункту 10.3 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою НКРЕКП від 4 червня 2018 року №428 (далі - Порядок контролю), у разі повного або часткового усунення ліцензіатом порушень ліцензійних умов, виявлених під час перевірки, до моменту прийняття рішення на засіданні НКРЕКП, що обов`язково підтверджується відповідними документами, факт усунення враховується при прийнятті рішення щодо застосування до ліцензіата санкцій та/або заходів регуляторного впливу.

Також згідно із пунктом 10.8 Порядку контролю, ліцензіат зобов`язаний усунути порушення у визначений рішенням строк та не пізніше десяти робочих днів після їх усунення надати до НКРЕКП письмовий звіт з належним чином завіреними копіями стверджуючих документів.

Суд критично оцінює твердження позивача про те, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Серет-Інвест" подало форму звітності №4-НКРЕКП за 3 квартал 2020 року до НКРЕКП в електронному форматі на офіційну електронну пошту відповідача 08.11.2020, паперовий варіант відправлено 14.12.2020, оскільки на час прийняття оскаржуваної постанови такий звіт не був поданий, тому пунктом 2 постанови від 23.12.2020 №2645 відповідно до пункту 1 частини першої та пункту 1 частини другої статті 17 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", у межах здійснення заходів державного регулювання, зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю "Серет-Інвест" у строк до 25 січня 2021 року надати до НКРЕКП на паперових носіях та в електронному форму звітності №4-НКРЕКП - виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) "Звіт про фінансові результати та виконання структури (цін) за видами діяльності" за III квартал 2020 року.

Також позивачем з моменту отримання акту позапланової невиїзної перевірки №590 07.12.2020 до дати прийняття оскаржуваної постанови від 23.12.2020 №2645 "Про накладання штрафу на ТОВ "Серет-Інвест" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та здійснення заходів державного регулювання" не надано пояснень чи обґрунтувань щодо виявлених порушень, участь у відкритому слуханні засідання комісії 23.12.2020 за результатами розгляду акта позапланової невиїзної перевірки №590 представник ТОВ "Серет-Інвест" не брав.

Крім того, згідно з Рекомендацією № R (80) 2 комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятою Комітетом Міністрів Ради Європи 11 травня 1980 року на 316-й нараді заступників міністрів, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим частиною третьою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання прав та вимог законодавства, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень - ключовим завданням якого є здійснення правосуддя. Тому завданням адміністративного суду є контроль за легітимністю прийняття рішення.

Суд не може підміняти державний орган рішення якого оскаржується, приймати замість рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень, оскільки такі дії виходять за межі визначених йому повноважень законодавцем.

Згідно з пунктом 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 № 1395/5, дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта. Він не може ухилятися від реалізації своєї компетенції, але і не має права виходити за її межі.

Тобто дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.

Виходячи з встановлених обставин у цій справі, суд доходить висновку про відсутність підстав для визнання протиправною та скасування постанови №2645 від 23.12.2020 "Про накладання штрафу на ТОВ "Серет-Інвест" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та здійснення заходів державного регулювання".

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини та, зокрема, рішенням у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, ЄСПЛ нагадав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29).

Судом також приймається до уваги, що відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Закріплений у частині першій статті 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини другої статті 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За змістом частини першої статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

На думку суду відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 КАС України, виконано та доведено правомірність та законність його рішення, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Підстави для відшкодування судових витрат у справі відповідно до положень статті 139 КАС України відсутні.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Серет-Інвест" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови від 23.12.2020 №2645 про накладення штрафу на ТОВ "Серет-Інвест" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та здійснення заходів державного регулювання відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Тернопільський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 26 квітня 2021 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Товариство з обмеженою відповідальністю "Серет- Інвест" (місцезнаходження: вул. Гесівська, 8, с. Скородинці, Чортківський район, Тернопільська область, 48513, );

відповідач:

- Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (місцезнаходження: вул. Смоленська, 19, Київ, 03057, ).

Головуючий суддя Мартиць О.І.