Справа № 766/280/17
Суддя: Бойко А.В.
Дата ухвалення: 2021-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 квітня 2021 р.м.ОдесаСправа № 766/280/17
Головуючий в 1 інстанції: Майдан С.І.

Дата і місце ухвалення 23.01.2020р., м. Херсон

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Бойка А.В.,

суддів: Джабурії О.В.,

Кравченка К.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 23 січня 2020 року по справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Квадро-Фінанс» до Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання дій неправомірними та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

04.01.2017 року товариство з обмеженою відповідальністю «Квадро-Фінанс» звернулось до суду першої інстанції з позовом до Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, в якому просило:

- визнати неправомірними дії Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради щодо проведення позапланової перевірки ТОВ «Квадро-Фінанс» від 28.09.2016 року, складання протоколу про порушення у сфері містобудівної діяльності від 28.09.2016 року, винесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28.09.2016 року, винесення постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

- скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №14/537/01-24 від 05.10.2016 року;

- скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28.09.2016 року.

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 23 січня 2020 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради подало апеляційну скаргу, в якій посилалось на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного вирішення справи.

Апелянт посилався на те, що позапланова перевірка була проведена у відповідності до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553. В ході проведення зазначеної перевірки було встановлено, що замовником будівництва у порушення статей 36, 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" не надано документу, що надає право на виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва. Також встановлено, що ТОВ "Квадро-Фінанс", як підрядник, виконує будівельні роботи без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. У зв`язку із виявленням вказаних порушень і було складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис про усунення порушень. На підставі вказаних документів позивач і був притягнутий до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Апелянт вважає, що Управлінням у повній мірі реалізовано надані чинним законодавством повноваження у сфері містобудівної діяльності, а тому позовні вимоги є безпідставними та не підлягають задоволенню.

У зв`язку з вказаним апелянт просить скасувати судове рішення суду першої інстанції та прийняти нове про відмову у задоволенні позову.

Справу розглянуто судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження на підставі п.2 ч.1 ст.311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи колегія суддів дійшла наступного:

Судом першої інстанції встановлено, що згідно направлення для проведення позапланової перевірки від 23.09.2016 року № 1-128, на підставі наказу (розпорядження) Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради від 05.05.206 року №11 та на підставі п.7 Постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, листа Херсонського Національного Технічного Університету від 18.08.2016 №13-21/291, 12.09.2016 №13-21/315, посадовою особою Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ПАТ "Херсонська теплоцентраль" на об`єкті будівництва: капітальний ремонт теплової мережі на вул. Мира в м. Херсоні від ТК201/1 до ТК 208/1 та ТК204 до ТК205.

Під час проведення перевірки було встановлено, що на вказаному вище об`єкті будівництва виконуються будівельні роботи з капітального ремонту на тепломережі, розташованій на вул. Мира у м. Херсоні. Здійснюється розробка ґрунту, розкриття траншей, демонтаж трубопроводів 2Ду500 з подальшим укладенням нових труб 2ДУ500, засувок та трубної гарнітури, закриття траншей та засипка. Здійснюється комплекс робіт, передбачений дефектними актами, затвердженими замовником - ПАТ "Херсонська теплоцентраль".

В акті зазначено, що замовником надано на розгляд:

- договори на виконання робіт з капітального ремонту теплової мережі на вул. Мира у м. Херсоні від 26.01.2016 року №№ 40-46 (підрядником є ТОВ "Квадро-Фінанс", ) та від 26.01.2016 року № 46 9підрядником є ТОВ "Херсонбуд" );

- схему ділянок тепломереж 2 Ду500 від ТК201/1 до ТК 208/1 та ТК204 до ТК по вул. Миру для виконання робіт з капітального ремонту;

- акт приймання-передачі ділянок теплових мереж 2 Ду500 від ТК 204 до ТК205 по вул. Миру для виконання робіт з капітального ремонту;

- дефектні акти.

В акті перевірки контролюючий орган зазначив, що право на виконання будівельних робіт на об`єктах, що належать до І-ІІІ категорії складності, підключення будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Однак, замовником не надано документу, що надає право на виконання будівельних робіт на вищезазначеному об`єкті.

З огляду на викладене контролюючий орган дійшов висновку, що замовником будівництва ПАТ "Херсонська теплоцентраль" порушено вимоги ч. 1 ст. 34, 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", оскільки самостійно розпочато виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт з капітального ремонту мереж теплопостачання по вул. Мира в м. Херсоні.

Крім того, посадова ДАБК зазначила про наявність підстав вважати, що підрядник ТОВ "Квадро-Фінанс"та підрядник ТОВ "Херсонбуд" виконують будівельні роботи без реєстрації декларації про початок виконання робіт з капітального ремонту мереж теплопостачання по вул. Мира в м. Херсоні, що є порушенням ч. 1 ст. 34, 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

28.09.2016 року Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради винесено припис із вимогою до ТОВ «Квадро-Фінанс» усунути порушення містобудівного законодавства, встановити огорожу місць виконання будівельних робіт у відповідності до ДБН «Організація будівельного виробництва».

Також 28.09.2016 року посадовою особою відповідача складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно ТОВ «Квадро-Фінанс» щодо вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

05.10.2016 року Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради винесено постанову №14/537/01-24 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якої на підставі ч.1 ст.34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до ТОВ «Квадро-Фінанс» накладено стягнення у вигляді штрафу в сумі 130500,00 грн.

Не погоджуючись з діями відповідача по проведенню перевірки, складанню акту, протоколу, припису та постанови, а також не погоджуючись із приписом про усунення порушень від 28.09.2016 року та постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.10.2016 року, позивач оскаржив їх до суду першої інстанції.

Ухвалою Херсонського окружного адміністративного суду від 21.10.2016 року адміністративний позов ТОВ «Квадро-Фінанс» до Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання дій неправомірними та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення №14/537/01-24 від 05.10.2016 року, припису про усунення порушень вимог законодавства від 28.09.2016 року повернуто позивачу.

Ухвалою Одеського апеляційного адміністративного суду від 06.12.2016 року ухвалу Херсонського окружного адміністративного суду від 21.10.2016 року залишено без змін.

06.01.2017 року Херсонським міським судом Херсонської області відкрито провадження у даній справі.

З огляду на чинність ухвали Херсонського окружного адміністративного суду від 21.10.2016 року, залишеної без змін ухвалою Одеського апеляційного адміністративного суду від 06.12.2016 року, суд апеляційної інстанції не надає правової оцінки дотриманню предметної юрисдикції даного спору.

Що стосується суті позовних вимог, колегія суддів зазначає наступне:

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Частиною 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 3 ст. 41 зазначеного Закону посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема,

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Згідно ч. 12 цієї статті, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 (далі - Порядок № 553).

Відповідно до п. 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Згідно п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пунктом 11 Порядку № 553 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Пунктом 13 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому, згідно п. 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктами 16-17 Порядку № 553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (п. 20 Порядку № 553).

Згідно п. 22 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Колегія суддів звертає увагу на те, що акт перевірки та протокол є виключно службовими документами, які підтверджують факт проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, є носіями доказової інформації про виявлені контролюючим органом під час проведення перевірки порушень підконтрольними суб`єктами містобудування, та документами, на підставі яких приймаються припис щодо усунення виявлених перевіркою порушень законодавства та постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, та самі по собі не мають безпосереднього впливу на стан суб`єктивних прав та обов`язків суб`єкта містобудування.

Колегія суддів вважає, що оцінка дій посадових осіб органу архітектурно-будівельної інспекції щодо складання зазначених документів та викладання в них висновків, а також дії по складанню постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припису про усунення порушень має надаватися лише при вирішенні спору щодо правомірності рішення, прийнятого на підставі такого акту та протоколу, оскільки самі по собі ці дії не впливають на стан прав, свобод чи інтересів осіб у сфері публічно-правових відносин.

Відтак, колегія суддів вважає, що вимоги позивача про визнання неправомірними дій Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради щодо складання протоколу про порушення у сфері містобудівної діяльності від 28.09.2016 року, винесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28.09.2016 року, винесення постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності не підлягають задоволенню, оскільки позивачем в цій частині вимог обрано невірний спосіб захисту своїх прав та інтересів.

Що стосується вимог про визнання неправомірними дій посадових осіб Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради по проведенню позапланової перевірки ТОВ «Квадро-Фінанс» 28.09.2016 року, колегія суддів звертає увагу на те, що позивачем у поданому позові жодним чином не обґрунтовано в чому полягає неправомірність таких дій відповідача.

З матеріалів справи встановлено, що підставою для проведення позапланової перевірки стало звернення Херсонського Національного Технічного Університету від 18.08.2016 №13-21/291, 12.09.2016 №13-21/315 про порушення вимог містобудівного законодавства

В свою чергу, як вже зазначалось вище, відповідно до п. 7 Порядку № 553 наявність звернення юридичної особи про порушення вимог містобудівного законодавства є підставою для проведення органом державного архітектурно-будівельного контролю позапланової перевірки.

З акту вбачається, що перевірка проведена у присутності суб`єктів містобудування: уповноваженої особи замовника - ТОВ "Херсонська теплоцентраль" та директорів підрядників - ТОВ "Квадро-Фінанс" та ТОВ "Херсонбуд", якими був підписаний акт без зауважень.

Зазначене свідчить про дотримання відповідачем вимог чинного законодавства при проведенні спірної позапланової перевірки.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку про безпідставність позовних вимог в цій частині.

В ході розгляду справи встановлено, що при проведенні перевірки посадовою особою Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради було встановлено порушення ТОВ "Квадро-Фінанс", як підрядником, вимог ч. 1 ст. 34, 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", що виразилось у виконанні будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання робіт з капітального ремонту мереж теплопостачання по вул. Мира в м. Херсоні.

Згідно ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (тут та далі в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Статтею 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи, підключати об`єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

Таким чином, вказаною законодавчою нормою заборонено, зокрема, і підряднику виконувати будівельні роботи, підключати об`єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації декларації про початок виконання підготовчих робіт.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлена Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14 жовтня 1994 року N 208/94-ВР.

Згідно ст. 1 цього Закону, правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

У поданому позові товариство, з яким погодився і суд першої інстанції, посилалось на те, що воно не є замовником будівництва: капітального ремонту мереж теплопостачання по вул. Мира в м. Херсоні, а тому не може нести відповідальність за виявлені в ході проведення перевірки порушення.

Колегія суддів вважає вказані доводи позивача необґрунтованими, з огляду на те, що Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" передбачено відповідальність не лише замовників будівництва, а й інший суб`єктів містобудування, зокрема, і підрядників.

Так, підпунктом 4 частини 3 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" встановлено, що суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт на об`єктах, зокрема, ІІІ категорії складності, - у розмірі дев`яноста мінімальних заробітних плат.

З огляду на зазначене, враховуючи встановлений посадовою особою Управління ДАБК факт відсутності зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт по капітальному ремонту мереж теплопостачання по вул. Мира в м. Херсоні, який не спростований позивачем по справі, колегія суддів вважає правомірним та обґрунтованим висновок відповідача про наявність підстав для притягнення ТОВ "Квадро-Фінанс" до відповідальності за порушення у сфері містобудівної діяльності та накладення на товариства штрафу у розмірі 90 мінімальних заробітних плат, що становить 130 500 грн.

В поданому позові товариство також посилалось на протиправність оскаржуваної постанови від 05.10.2016 року з огляду на те, що вона винесена одночасно з приписом про усунення порушень вимог містобудівного законодавства. Позивач зазначив, що встановлений приписом строк на здійснення позивачем відповідних дій не закінчився, а до встановлення факту невиконання вимог винесеного припису застосування до товариства до іншого заходу адміністративного впливу є, на думку позивача, неприпустимим.

Слід зазначити, що правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», а процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт - Порядок № 533.

В свою чергу, Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, яким визначаються правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю), передбачено певну специфіку його застосування органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду).

Так, зазначені у частині четвертій статті 2 цього Закону органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частини одинадцятої статті 4-1, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої та десятої статті 7, статей 9, 10, 12, 19, 20, 21 цього Закону.

Частиною 8 статті 7 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності визначено, що припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

оскаржувана постанови про накладення на ТОВ "Квадро-Фінанс" штрафу прийнята відповідачем за порушення позивачем вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідальність за що передбачена Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", а не у зв`язку з невиконанням товариством припису про усунення виявлених порушень.

Постанова про накладення штрафу та припис про усунення порушень за своєю правовою природою є різними актами, які виносяться органами контролю і застосовуються в конкретно визначених випадках, передбачених законодавством.

В свою чергу, до позивача застосована адміністративно-господарська відповідальність у вигляді штрафу за виявлене порушення під час проведення позапланового заходу контролю, в порядку та у спосіб визначені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який не передбачає звільнення суб`єкта господарювання від відповідальності у разі виконання ним припису про усунення порушення, оскільки виконання приписів є самостійним примусовим заходом, який спрямований на недопущення порушення у майбутньому або негайного припинення вчинення правопорушення суб`єктом господарювання та за не виконання цих рішень, встановлена окрема відповідальність положеннями частини 19 статті 65Закону № 2042.

Таким чином, доводи позивача ґрунтуються на помилковому розумінні ним закону та не свідчать про протиправність оскаржуваної постанови про накладення штрафу від 05.10.2016 року.

Посилання позивача на порушення відповідачем порядку складання протоколу, як на підставу для скасування оскаржуваної постанови, колегія суддів вважає безпідставними, з огляду на те, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності був складений 28.09.2016 року у присутності директора ТОВ "Квадро-Фінанс", що підтверджується його власноручним підписом у складеному протоколі. При цьому, судом встановлено, що у графі "пояснення і зауваження до протоколу" директором ТОВ "Квадро-Фінанс" будь-яких відміток не зроблено. Таким чином, уповноважена особа позивача не скористалась наданим їй право на надання пояснень та жодних пояснень або зауважень стосовно виявлених в ході проведення перевірки порушень не зазначила. Відсутність у зазначеній вище графі протоколу пояснень керівника юридичної особи, який був присутнім при його складанні, не може свідчити про порушення прав такої особи, оскільки це може свідчити про небажання особи надавати такі пояснення.

Посилання позивача на ненадання відповідачем можливості уповноваженій особі позивача при складанні протоколу скористатись правовою допомогою жодним чином не підтверджені, як і інші доводи про порушення процедури складання протоколу.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що Управлінням з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради правомірно та обґрунтовано прийнято постанову про накладення на ТОВ "Квадро-Фінанс" штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №14/537/01-24 від 05.10.2016 року, а тому підстав для її скасування не має.

Щодо вимог позивача про скасування припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил винесено Управлінням ДАБК 28.09.2016 року, колегія суддів зазначає наступне:

Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено право посадових осіб ДАБК у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності видавати обов`язкові до виконання приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Зважаючи встановлення в ході проведення перевірки наявності порушення позивачем вимог містобудівного законодавства, колегія суддів вважає, що відповідач цілком обґрунтовано виніс оскаржуваний припис про усунення цих порушень, а тому підстави для його скасування відсутні.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

В даному випадку рішення суду першої інстанції не відповідає вимогам ст. 242 КАС України, оскільки судом першої інстанції не надано належної правової оцінки обставинам справи, доводам сторін по справі, неправильно застосовано норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 317 КАС України підставою для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на зазначене колегія суддів приходить до висновку, що постановлене Херсонським міським судом Херсонської області рішення від 23.01.2020 року підлягає скасуванню на підставі ст. 317 КАС України, з ухваленням нового рішення, про відмову у задоволенні позовних вимог.

Згідно п.2 ч.5 ст.328 КАС України, не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 312, 317, 321, 325, 327, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради задовольнити.

Рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 23 січня 2020 року скасувати.

Прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову товариства з обмеженою відповідальністю «Квадро-Фінанс» до Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання дій неправомірними та скасування постанови та припису.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, встановлених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Суддя-доповідач: А.В. Бойко

Суддя: О.В. Джабурія

Суддя: К.В. Кравченко