Справа № 520/10145/2020
Суддя: Григоров А.М.
Дата ухвалення: 2021-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2021 р.Справа № 520/10145/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Григорова А.М.,

Суддів: Подобайло З.Г. , Бартош Н.С. ,

за участю секретаря судового засідання Щеглової Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАППАР ХОЛДИНГ" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.12.2020, головуючий суддя І інстанції: Супрун Ю.О., м. Харків, повний текст складено 29.12.20 року по справі № 520/10145/2020

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАППАР ХОЛДИНГ"

до Головного управління ДПС у Донецькій області

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень і податкової вимоги,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ГАППАР ХОЛДИНГ" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Донецькій області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "Н" від 17.12.2019 №, яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних застосовано штраф у розмірі 26107,49 грн.;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "Н" від 28.01.2020 №, яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних застосовано штраф у розмірі 38546,04 грн.;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "Н" від 17.03.2020 №, яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних застосовано штраф у розмірі 5208 грн.;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "Н" від 17.03.2020 №, яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних застосовано штраф у розмірі 62216,53 грн.;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "Р" від 17.03.2020 №, яким збільшено податкові зобов`язання на суму 252054грн., та застосовано штрафні санкції на суму 63013 грн.;

- визнати протиправним та скасувати податкову вимогу форми "Ю" від 06.03.2020 №105913-54.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що позивач не отримував ані особисто, ані поштою, жодного податкового повідомлення-рішення, у зв`язку чим, сума грошового зобов`язання, визначеного ТОВ "ГАППАР ХОЛДИНГ" у податкових повідомленнях-рішеннях не могла набути статусу узгодженої та позивач був позбавлений можливості оскаржити рішення контролюючого органу, у зв`язку з чим податкові повідомлення рішення на думку позивача підлягають скасуванню. Просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 23.12.2020р. позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАППАР ХОЛДИНГ" до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень і податкової вимоги залишено без задоволення.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Товариством з обмеженою відповідальністю "ГАППАР ХОЛДИНГ" подано апеляційну скаргу, в якій зазначає, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2020 року винесене з порушенням матеріального та процесуального права, а тому підлягає скасуванню. Зазначає, що позивач не отримував ані особисто, ані поштою, жодного податкового повідомлення-рішення та деяких актів перевірок, у зв`язку з сума грошового зобов`язання, визначеного ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ» у податкових повідомленнях-рішеннях не могла набути статусу узгодженої та позивач був позбавлений можливості оскарження рішень контролюючого органу, у зв`язку з чим вищевказані податкові повідомлення-рішення підлягають скасуванню. Факту реєстрації податкових накладних з порушенням граничного терміну позивач не заперечує, однак зазначає, що це відбулось не з вини підприємства, а через нестабільну роботу ключів ЕЦП, які необхідні для реєстрації податкових накладних, що унеможливило безперешкодну реєстрацію податкових накладних у відповідному програмному забезпеченні в період, зо встановлений Податковим кодексом України. Дійсно, як зазначено в рішенні суду першої інстанції, жодного доказу нестабільної роботи ключів ЕЦП позивачем не надано, однак про це було зазначено під час написання адміністративного позову, у зв`язку із чим, позивач зазначав, що відповідно до положень частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Зазначає, що відповідач надав до суду докази використання платником податків ТОВ "ГАППАР ХОЛДИНГ" при поданні іншої податкової звітності в грудні 2019 року такого ж самого ЕЦП, який використовувався при реєстрації податкових накладних з пропуском граничних строків, відображених в акті перевірки, однак зазначаємо, що зазначені докази не можуть підтверджувати наявність відповідних умов для реєстрації податкових накладних, які було зареєстровано не строки, визначені Податковим кодексом України. Отже, оскільки затримка реєстрації податкових накладних відбулась не з вини позивача, та відповідач не зміг навести до суду доказів щодо наявності вини у позивача, то застосування штрафів за таку затримку до Товариства є необґрунтованим. Наголошує, що застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбачених статтею 120-1 Податкового кодексу України, лише за наявності його вини. Посилається на правову позицію викладену в постанові Верховного Суду від 30 січня 2018 року у справі №815/2745/17. Вказує, що позивач не отримував ані особисто, ані поштою, податкового повідомлення-рішення форми «Р» від 17.03.2020 №, яким збільшено податкові зобов`язання на суму 252 054 грн. та застосовано штрафні санкції на суму 63 013 грн. та акту перевірки, на підставі якого було прийнято зазначене податкове повідомлення-рішення. Таким чином, відповідачем не дотримано процедури складання акту (довідки) за результатами проведеної перевірки, а саме порушено приписи пунктів 86.7, 86.8 статті 86 Податкового кодексу України (далі - ПК України), а тому винесене податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки акт перевірки позивач не отримував, що порушило його право на можливість надання заперечень на акт перевірки та фактичного з`ясування обставин справи. Щодо податкової вимоги, вказує, що вона є похідною та з урахуванням прийнятого рішення щодо скасування податкових повідомлень-рішень, буде прийнято рішення щодо правомірності прийняття податкової вимоги форми «Ю» від 06.03.2020 №105913-54. На підставі вищевикладеного просить рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.12.2020 по справі №520/10145/2020- скасувати. Прийняти нову постанову по справі, якою задовольнити позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «ГАППАР ХОЛДИНГ» в повному обсязі.

Від Головного управління ДПС у Донецькій області, до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначає, що не погоджується з апеляційною скаргою ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ» на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.12.2020 у справі №520/10145/2020, вважає апеляційну скаргу позивача безпідставною, необґрунтованою та такою, що не підлягають задоволенню, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.12.2020 по справі №520/10145/2020 законним та обґрунтованим, прийнятим з правильним застосуванням норм матеріального права та з дотриманням норм процесуального права. Вказує. що твердження позивача про нестабільну роботу ключів ЕЦП, пов`язану із перенавантаженням серверу ДПС або його збої не витримує жодної обґрунтованої критики, оскільки з обставин даної справи №520/10145/2020 вбачається, що у позивача - ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ» було об`єктивно достатньо часу для того, щоб в межах встановленого п. 201.10 ст. 210 ПК України строку здійснити реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Просить у задоволенні апеляційної скарги ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ» на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 23.12.2020 по справі №520/10145/2020 відмовити у повному обсязі, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.12.2020 по справі №520/10145/2020 залишити без змін.

19.04.2021 року, через засоби електронного зв`язку, (не через систему "Електронний суд") до суду, від імені ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ», подано клопотання про перенесення розгляду справи, в якому зазначає, що директор ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ», у зв`язку з розповсюдженням захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронaвірусом COVID-19, у період з 29.03.2021р. по 02.05.2021 знаходиться у відпустці поза межами Харківської області.

Клопотання від імені ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ» надійшло на електронну пошту Другого апеляційного адміністративного суду, проте, вказані файли не підписані електронним цифровим підписом, що підтверджується актом про відсутність ЕЦП.

Згідно з частинами сьомою, восьмою, десятою статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до ч.1 ст.5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" від 22.05.2003 року № 851-IV (далі - Закон № 851) електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис (ч.1 ст.6 Закону № 851).

За правилами ч.1 ст.7 Закону № 851 оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа (ч.2 ст.6 Закону № 851).

Таким чином, оскільки клопотання не містить електронного цифрового підпису, воно не є документом, в розумінні вищезазначених норм, у суду відсутні передбачені законом підстави для його розгляду.

Крім того, колегія суддів зазначає, що зміст клопотання про перенесення розгляду справи (директор ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ», у зв`язку з розповсюдженням захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронaвірусом COVID-19, у період з 29.03.2021р. по 02.05.2021 знаходиться у відпустці) не може бути визначений, як поважна причина неявки представника товариства в судове засідання.

Колегія суддів зауважує, що явка позивача в судове засідання судом обов`язковою не визнавалася, ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ» не позбавлене було права подати додатково письмові пояснення по суті справи або повідомити про наявність інших доказів, які не були раніше подані до суду, якщо б вважало це за необхідне.

У відповідності до ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Отже, беручи до уваги, що апеляційне провадження ініційоване саме позивачем, який виклав свої доводи у своїй апеляційній скарзі, враховуючи можливість розгляду справи без надання усних пояснень представником ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ», з метою дотримання розумного строку розгляду справи (ст.309 КАС України), колегія суддів зазначає, що причини, викладені в клопотанні позивача, з посиланням на розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну хворобу COVID-19, не є поважними для відкладення розгляду справи, та вважає за можливе розглянути справу без участі представника позивача.

Учасники справи про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги були повідомлені заздалегідь та належним чином, на адреси визначені в апеляційній скарзі та позовній заяві, про що свідчать поштові повідомлення про вручення, які містяться в матеріалах справи.

Також учасники справи додатково повідомлені на електронні адреси, яка міститься в матеріалах справи.

Позивач повідомлявся на адреси визначені в апеляційній скарзі та Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, поштові відправлення повернулося з відміткою пошти : " адресат відсутній за вказаною адресою".

Відповідно до ч. 11 ст. 126 КАС України у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Тобто відповідно до ч. 11 ст. 126 КАС України позивач вважаються повідомленим належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Позивач в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений заздалегідь та належним чином.

Представник відповідача в судовому засіданні проти апеляційної скарги заперечував, просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що платник податків ТОВ "ГАППАР ХОЛДИНГ" перебувало на податковому обліку в ГУ ДПС у Донецькій області.

З 27.04.2020 ТОВ "ГАППАР ХОЛДИНГ" перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Харківській області.

ГУ ДПС у Донецькій області були проведені камеральні перевірки ТОВ "ГАППАР ХОЛДИНГ", що підтверджується наступними актами перевірок: №766/05-99-54-04/42447478 від 17.02.2020 з питань перевірки показників податкової декларації з ПДВ; №1821/05-99-54-04/42447478 від 27.11.2019 з питань дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних; №2459/05-99-54-04/42447478 від 28.12.2019 з питань дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних; №373/05-99-54-04/42447478 від 28.01.2020 з питань дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних; №807/05-99-54-04/42447478 від 19.02.2020 з питань дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Актом камеральної перевірки №766/05-99-54-04/42447478 від 17.02.2020 встановлені порушення платником податку на додану вартість ТОВ "ГАППАР ХОЛДИНГ" п. 198.6 ст.198, п. 200.1 ст.200 Податкового кодексу України (надалі: ПК України) в частині заниження позитивного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду у сумі 252054 грн.

Актом камеральної перевірки №1821/05-99-54-04/42447478 від 27.11.2019 встановлені порушення платником податку на додану вартість ТОВ "ГАППАР ХОЛДИНГ" п. 201.10 ст.201 ПК України в частині порушення термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму ПДВ 261074,90 грн., за період складання вересень - жовтень 2019 року.

Актом камеральної перевірки №2459/05-99-54-04/42447478 від 28.12.2019 встановлені порушення платником податку на додану вартість ТОВ "ГАППАР ХОЛДИНГ" п. 201.10 ст.201 ПК України в частині порушення термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму ПДВ 385460,45 грн., за період складання листопад 2019 року.

Актом камеральної перевірки №373/05-99-54-04/42447478 від 28.01.2020 встановлені порушення платником податку на додану вартість ТОВ "ГАППАР ХОЛДИНГ" п. 201.10 ст.201 ПК України в частині порушення термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму ПДВ 622165,28 грн., за період складання грудень 2019 року.

Актом камеральної перевірки №807/05-99-54-04/42447478 від 19.02.2020 встановлені порушення платником податку на додану вартість ТОВ "ГАППАР ХОЛДИНГ" п. 201.10 ст.201 ПК України в частині порушення термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму ПДВ 17360,00 грн., за період складання листопад 2019 року з порушенням строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів.

На підставі зазначених актів, були прийняті ГУ ДПС у Донецькій області податкові повідомлення - рішення, а саме: податкове повідомлення-рішення форми "Н" від 17.12.2019 №, яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних застосовано штраф у розмірі 26107,49 грн.; податкове повідомлення-рішення форми "Н" від 28.01.2020 №, яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних застосовано штраф у розмірі 38546,04 грн.; податкове повідомлення-рішення форми "Н" від 17.03.2020 №, яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних застосовано штраф у розмірі 5208 грн.; податкове повідомлення-рішення форми "Н" від 17.03.2020 №, яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних застосовано штраф у розмірі 62216,53 грн.; податкове повідомлення-рішення форми "Р" від 17.03.2020 №, яким збільшено податкові зобов`язання на суму 252054грн., та застосовано штрафні санкції на суму 63013 грн..

Окрім зазначених рішень відповідачем було направлено на адресу позивача податкову вимогу від 06.03.2020 №105913/54, відповідно, якої встановлено, що станом на 05.03.2020 року сума податкового боргу позивача становить 26107,79 грн..

Не погоджуючись з вказаними рішеннями та податковою вимогою позивач звернувся за захистом своїх прав до суду.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що спірні податкові повідомлення-рішення є такими, що ґрунтуються на нормах закону, а тому не підлягають скасуванню.

Колегія суддів погоджується з даним висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Надаючи правову оцінку спірних правовідносинам, суд апеляційної інстанції керується наступними приписами норм чинного законодавства.

Щодо податкових повідомлень-рішень: форми "Н" від 17.12.2019 №,форми "Н" від 28.01.2020 №, форми "Н" від 17.03.2020 №, форми "Н" від 17.03.2020 №, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до приписів пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно із пунктом 201.10. статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Так, відповідно до пункту 120-1.1. статті 120-1 ПК України Порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

З матеріалів справи вбачається, що в обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що порушення граничного терміну реєстрації податкової накладної, про яку зазначено в акті камеральної перевірки, відбулося у зв`язку з неможливістю проводити вказані дії з причини нестабільності роботи ключів ЕЦП, які необхідні для реєстрації податкових накладних, що унеможливило безперешкодну реєстрацію податкових накладних у відповідному програмному забезпеченні в період, що встановлений Податковим кодексом України.

Однак доказів щодо нестабільної роботи ключів ЕЦП позивачем до суду не надано.

Як вбачається з позовної заяви та апеляційної скарги ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ» факт реєстрації податкових накладних з порушенням граничного терміну визнає.

При цьому, як вбачається зі службової записки управління інформаційних технологій ГУ ДПС у Донецькій області «Щодо роботи серверів ДПС України» №502/05-99-31-02 від 25.08.2020. жодних попереджень та застережень щодо некоректної роботи серверів ДПС України, у вказаному періоді, що в подальшому відобразилось у нестабільній роботі ключів ЕЦП при реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування не надходило.

Також суд звертає увагу на відкриті джерела інформації Інтернет щодо видів діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАППАР ХОЛДИНГ" та зазначає, що основним видом діяльності є: 45.31 Оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів.

Крім того, відповідачем до суду надано докази використання платником податків ТОВ "ГАППАР ХОЛДИНГ" при поданні іншої податкової звітності в грудні 2019 року такого ж самого ЕЦП, який використовувався при реєстрації податкових накладних з пропуском граничних строків, відображених в акті перевірки, а саме: квитанції про реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних від 18 грудня 2019 року (щодо реєстрації податкової накладної №92 від 02.12.2020 на загальну суму з ПДВ 51175,20 грн.), 19 грудня 2019 року (щодо реєстрації податкової накладної №133 від 10.12.2020 на загальну суму з ПДВ 79040,00 грн.), 20 грудня 2019 року (щодо реєстрації податкової накладної №649 від 18.11.2020 на загальну суму з ПДВ 24478,39 грн.), 21 грудня 2019 року (щодо реєстрації податкової накладної №162 від 03.12.2020 на загальну суму з ПДВ 199657,07 грн.) та 27 грудня 2019 року (щодо реєстрації податкової накладної №204 від 04.12.2020 на загальну суму з ПДВ 93259,00 грн.). При цьому всі податкові накладні згідно квитанцій про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних доставлені до ДПС України в розділах "Результат обробки" мають позначку, що "Документ доставлено до ДПС України. ДОКУМЕНТ ПРИЙНЯТО".

Враховуючи наведене суд зазначає, що внутрішньогосподарська діяльність платника податків, не має правого впливу на податкове законодавство, не змінює та не скасовує обов`язок підприємства на своєчасну реєстрацію податкових накладних.

Так, саме у платника податків є цей обов`язок, не залежно від факторів внутрішнього впливу організаційно-розпорядчої діяльності підприємства.

Платник податків зобов`язаний був вчинити усіх можливих дій щодо належного виконання свого обов`язку з реєстрації, а не виконання такого обов`язку узгоджується у повній мірі з п. 109.1 ст.109 ПК України.

Положеннями статті 109 ПК України передбачено, що податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Вчинення платниками податків, їх посадовими особами та посадовими особами контролюючих органів порушень законів з питань оподаткування та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України.

У силу абз.3 п.120-1.1 ст. 120-1 ПК України у разі реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до податкової накладної до початку проведення перевірки, предметом якої є дотримання вимог цього Кодексу щодо своєчасності реєстрації таких документів в Єдиному реєстрі податкових накладних, штрафні санкції, передбачені пунктом 120 1.2 цієї статті, не застосовуються.

Таким чином суд приходить до висновку, що порушення платником терміну реєстрації податкових накладних, встановленого у абзацу 11 пункту 201.10 статті 201 ПК України, є підставою для притягнення його до відповідальності, передбаченої пунктом 120-1 статті 120 цього Кодексу.

Отже, позивач не дотримався податкової дисципліни в частині своєчасності реєстрації податкових накладних в єдиному Реєстрі, чим допустив податкове правопорушення за яке відповідачем було правомірно застосовано штраф.

Суд аналізуючи наведені нормативно правові акти, доходить до висновку, що відповідальність за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних не підлягає платник податків, котрий належно виконав податковий обов`язок в частині забезпечення безперервної дії укладеного з контролюючим органом договору про визнання електронних документів, правильно оформив податкову накладну, організував облік на рахунку в СЕА ПДВ у відповідному органі ДКС України сукупного показника суми безготівкових коштів та одержаних податкових накладних в обсязі достатньому для реєстрації податкової накладної, до минування визначеного законом строку за допомогою засобів телекомунікаційного зв`язку направив податкову накладну до ДПС України для проходження процедури реєстрації, вжив передбачених законом дій з спонукання владного суб`єкта до примусової (тобто поза його волею) реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Докази об`єктивної неможливості виконати вимоги закону в матеріалах справи відсутні.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що платник податків у спірних правовідносинах не забезпечив створення залежних виключно від нього умов для реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 23.05.2019 у справі №820/6221/17.

Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України зазначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд враховуючи правову позицію Верховного Суду, яка викладена у постанові від 23.05.2019 у справі № 820/6221/17 та беручи до уваги зміст ч. 5 ст. 242 КАС України, зазначає, що окреслена правова позиція підлягає застосуванню в рамках розгляду справи №520/10145/2020.

Колегія суддів зазначає, що доводи позивача про відсутність вини товариства у порушенні граничних строків реєстрації податкових накладних не знайшли свого підтвердження в ході розгляду даної справи, оскільки позивачем не надано жодного належного та допустимого доказу, який би підтверджував нестабільність роботи ключів ЕЦП, або будь-яких інших доказів, які б підтверджували, що затримка реєстрації податкових накладних відбулась не з вини Товариства з обмеженою відповідальністю "ГАППАР ХОЛДИНГ".

Щодо позовної вимоги про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення форми "Р" від 17.03.2020 №, яким збільшено податкові зобов`язання на суму 252054 грн., та застосовано штрафні санкції на суму 63013 грн., суд зазначає наступне.

Підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України встановлено, що контролюючі органи мають право, зокрема проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків, у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до п. 75.1. ст. 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно з вимогами підпункту 75.1.1. пункту 75.1. ст. 75 Податкового кодексу України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Як вбачається з п. 76.1. ст. 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Згідно з вимогами п.76.2. ст. 76 Податкового кодексу України Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Абзацом 1 п. 76.3. ст. 76 Податкового кодексу України визначено, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Разом з тим, в абз.2 п. 76.3. ст. 76 Податкового кодексу України встановлено, що камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Так, згідно з нормами, чинними на момент проведення перевірки, предметом камеральної перевірки, окрім питань правильності оформлення податкових декларацій, можуть бути і інші питання, зокрема, своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до пункту 86.2 статті 86 Податкового кодексу України, за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено під час судового розгляду справи, відповідачем відповідно до вимог статті 75 Податкового кодексу України була проведена камеральна перевірка по уточнюючому розрахунку від 16.01.2020р. №за жовтень 2019 року, результати якої оформлені актом.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що з 01.01.2017 у контролюючого органу виникли підстави для проведення камеральних перевірок платників податків щодо своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, а з урахуванням положень статті 102 Податкового кодексу України, такою перевіркою може бути охоплено період в 1095 днів, що настали за останнім днем граничного строку реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №820/2244/17.

Суд також зазначає, що камеральна перевірка є одним із способів реалізації контрольної функції контролюючого органу, шляхом якої здійснюється систематичний контроль за своєчасністю нарахування, відображення всіх відомостей, які впливають на правильність декларування платником податків, а також за своєчасністю реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Водночас, об`єктом камеральної перевірки є виключно дані, які знаходяться в розпорядженні податкового органу, будь-які інші дані не можуть бути предметом дослідження податковим органом.

Суд звертає увагу, що особливості камеральної перевірки полягають у тому, що для її проведення не потрібен наказ керівника податкового органу або інший спеціальний дозвіл чи направлення, не потрібно згоди платника податків, а також його присутності. Мета камеральної перевірки - виявити в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичні та/або методологічні помилки, або інші відомості, які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення. Камеральна перевірка проводиться на систематичній основі.

Враховуючи, що питання розрахунків коригування до податкових накладних відноситься до "інших питань", то камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 Податкового кодексу України.

Таким чином, враховуючи, що у даному випадку контролюючим органом проводилась камеральна перевірка щодо своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за листопад 2019 року, то відповідачем не порушено 1095 денного строку проведення перевірки, а тому, посилання позивача на те, що у відповідача не було підстав проводити перевірку граничних термінів реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних, що нібито обумовлює протиправність прийнятих за її результатами рішень, є необґрунтованим.

Колегія суддів зазначає, що заперечень щодо проведених розрахунків позовна заява та апеляційна скарга не містить.

Щодо посилань позивача на те, що він не отримував ані особисто, ані поштою, жодного податкового повідомлення-рішення та деяких актів перевірок, у зв`язку з сума грошового зобов`язання, визначеного ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ» у податкових повідомленнях-рішеннях не могла набути статусу узгодженої та позивач був позбавлений можливості оскарження рішень контролюючого органу, у зв`язку з чим вищевказані податкові повідомлення-рішення підлягають скасуванню, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи податкове повідомлення-рішення форми «Н» від 17.12.2019 № направлено ТОВ «ГАПГІАР ХОЛДИНГ» поштою рекомендованим листом з повідомленням. Отримано ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ» 27.12.2019 року.

Податкове повідомлення-рішення форми «Н» від 28.01.2020 № направлено ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ» поштою рекомендованим листом з повідомленням. Повернуто у зв`язку з закінчення встановленого строку зберігання.

Податкове повідомлення-рішення форми «Н» від 17.03.2020 № направлено ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ» поштою рекомендованим листом з повідомленням. Повернуто 22.04.2020 у зв`язку з закінчення встановленого строку зберігання.

Податкове повідомлення-рішення форми «Н» від 17.03.2020 № направлено ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ» поштою рекомендованим листом з повідомленням. Повернуто 22.04.2020 у зв`язку з закінчення встановленого строку зберігання.

Податкове повідомлення-рішення форми «Р» від 17.03.2020 № направлено ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ» поштою рекомендованим листом з повідомленням. Повернуто 22.04.2020 у зв`язку з закінчення встановленого строку зберігання.

Згідно з п. 42.2 ст. 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Пунктом 58.3 статті 58 ПК України встановлено, що податкове повідомлення-рішення вважається належним чином врученим платнику податків (крім фізичних осіб), якщо його надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу. Податкове повідомлення-рішення вважається надісланим (врученим) фізичній особі, якщо його вручено їй особисто чи її представникові, надіслано на адресу за місцем проживання або останнього відомого місцезнаходження фізичної особи з повідомленням про вручення або у порядку, визначеному пунктом 42.4 статті 42 цього Кодексу. У такому самому порядку надсилаються податкові вимоги та рішення про результати розгляду скарг.

У разі коли пошта не може вручити платнику податків податкове повідомлення-рішення або податкові вимоги, або рішення про результати розгляду скарги через відсутність за місцезнаходженням посадових осіб, їх відмову прийняти податкове повідомлення-рішення або податкову вимогу, або рішення про результати розгляду скарги, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога, або рішення про результати розгляду скарги вважаються врученими платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причин невручення.

У розумінні п.42.2. ст. 42 ПК України вищезазначені податкові повідомлення-рішення вважаються належним чином врученими платнику податків ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ», що спростовує зворотні твердження позивача стосовно того, що він не отримував ані особисто, ані поштою, жодного податкового повідомлення-рішення та деяких актів перевірок.

При цьому, ТОВ «ГАППАР ХОЛДИНГ» жодних обґрунтувань та доказів на спростування наданих податкових органом доказів направлення оскаржуваних податкових повідомлень - рішень до суду не надає.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що посилання позивача на правову позицію викладену в постанові Верховного Суду від 30.01.2018 у справі № 815/2745/17 є некоректними, оскільки у даній справі не виконання суб`єктами господарювання обов`язку, щодо своєчасної реєстрації податкових накладних, було викликано не діями податкового органу.

Щодо позовної вимоги в частині визнання протиправним та скасування податкової вимоги форми "Ю" від 06.03.2020 №105913-54, суд зазначає наступне.

В заявленій правовій позиції відсутні самостійні підстави щодо окресленої позовної вимоги, вона є похідною та з урахуванням викладених висновків суду задоволенню не підлягає.

З урахуванням вищенаведених висновків суду, доводи позивача щодо не правомірності податкових повідомлень-рішень форми "Н" від 17.12.2019 №, від 28.01.2020 №, від 17.03.2020 №, від 17.03.2020 №, від 17.03.2020 № та податкової вимоги форми "Ю" від 06.03.2020 №105913-54 є помилковими.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч. 1 ст.6 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 2 ст.77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, мати під собою конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд, відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дій), безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Доводи апелянта не спростовують правильності прийнятого судом першої інстанції рішення.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Під час апеляційного провадження, колегія суду не встановила таких порушень судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення справи по суті, які були предметом розгляду і заявлені в суді першої інстанції.

Таким чином, судова колегія вважає, що рішення суду першої інстанції є обґрунтованим, прийняте на підставі з`ясованих та встановлених обставинах справи, які підтверджуються доказами, та ухвалив постанову з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін .

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.12.2020 по справі № 520/10145/2020 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)А.М. Григоров
Судді(підпис) (підпис) З.Г. Подобайло Н.С. Бартош
Повний текст постанови складено 23.04.2021 року