Справа № 205/2934/21
Суддя: Остапенко Н. Г.
Дата ухвалення: 2021-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

14.04.2021 Єдиний унікальний номер 205/2934/21
Номер провадження 2-а/205/47/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14 квітня 2021 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Остапенко Н.Г., розглянувши матеріали адміністративної позовної заяви ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Дніпропетровської області, лейтенанта поліції Ромейка Олександра Вікторовича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ВСТАНОВИВ:

09 квітня 2021 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла адміністративна позовна заява ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Дніпропетровської області, лейтенанта поліції Ромейка Олександра Вікторовича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з адміністративним позовом та доданими до нього документами, суддею встановлено, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий з порушенням вимог ст.ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Зі змісту позову не зрозуміло хто є відповідачем по справі.

За нормами ст. 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення громадського порядку, правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, правил, спрямованих на забезпечення схоронності вантажів на транспорті та інші.

При цьому, частиною 2 вказаної статті встановлено, що від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Згідно із ч. 2 ст.255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення, розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-20 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи цих органів.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення посадові особи відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу, який уповноважений такі стягнення накладати.

Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення.

Вказані висновки суду узгоджуються із висновками Верховного Суду про застосування норми права, викладеними у постанові Верховного Суду від 17 вересня 2020 року у справі № 742/2298/17, реєстраційний номер рішення 91642924.

При цьому, зміст статті 288 КУпАП щодо можливості оскаржити постанову органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення не спростовує висновків суду про те, що відповідачем у таких справах є саме орган, а не посадова особа. Вказані висновки викладені також в постановах Верховного Суду від 26.12.2019 у справі № 724/716/16 та від 17.06.2020 у справі № 127/6881/17.

З огляду на вищевикладене, позивачу необхідно уточнити коло осіб у справі та вказати їх найменування відповідно до ч. 5 ст. 160 КАС України.

Відповідно до п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Однак, позивачем не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно із ч. ч. 2, 4, 5 ст. 94 КАС України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Однак, копії долучених до позову документів не засвідчені в порядку передбаченому ст. 94 КАС України.

Згідно з ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Однак, позивачем не виконано зазначені вимоги процесуального закону, тому необхідно надати до суду копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості учасників справи.

Згідно з частиною 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

18 березня 2020 року Велика Палата Верховного Суду у справі № 543/775/17 відступила від попереднього висновку Верховного Суду України від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16) відповідно до якого позивачі не сплачували судовий збір у вказаній категорії справ, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. У справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення, за подання позовної заяви підлягає сплаті судовий збір, який складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також аналогічна правова позиція міститься і в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 травня 2020 року у справі № 626/1675/17, а відповідно до положень частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України правові позиції Верховного Суду є обов`язковими для врахування судами.

Отже, позивачем при поданні позову до суду не було сплачено судовий збір у розмірі 454 грн., який підлягає оплаті відповідно до розміру, встановленого п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за наступними реквізитами: отримувач коштів: Отримувач коштів: ГУК у Дніпропетровській області/Новокодацький район/22030101; код отримувача: 37988155; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); МФО: 899998; р/о: UA0004633; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації, підприємства), Ленінський районний суд м. Дніпропетровська .

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку, що адміністративний позов не відповідає вимогам ст.ст. 160-161 КАС України, а тому відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Для усунення недоліків адміністративної позовної заяви відповідачу необхідно надати виправлену позовну заяву з засвідченими копіями доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи та квитанцію про сплату судового збору.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 169 КАС України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Дніпропетровської області, лейтенанта поліції Ромейка Олександра Вікторовича, про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя Н.Г. Остапенко