Справа № 540/321/21
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2021-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/321/21
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Хом`якової В.В., розглянувши в порядку письмового провадження матеріали адміністративної справи за позовом Приватного підприємства "Херсонкара" до Чорноморської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 26.11.2020 року №UA508040/2020/000284/2,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом до відповідача, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Чорноморської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 26.11.2020 року за №UА508040/2020/000284/2 щодо збільшення митної вартості товарів, імпортованих Приватним підприємством "ХЕРСОНКАРА" (код за ЄДР 32479550). Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що між ПП "ХЕРСОНКАРА" (покупцем за контрактом) та підприємством-нерезидентом "LANGFANG YIDA GARDENING PLASTIC PRODUCT CO., LTD", Китай (продавцем за контрактом) укладено зовнішньоекономічний контракт №20082020 від 20 серпня 2020 року (з урахуванням додаткової угоди №1 від 08 вересня 2020 року) на постачання товарів (крапельної стрічки - поліетиленових шлангів гнучких) на митну територію України на умовах FOB порт Тяньцзинь (Китай) (згідно Міжнародним правилам ІНКОТЕРМС 2000 року) згідно умов п. 2.1 Контракту. На виконання договору позивачем в листопаді 2020 року було імпортовано на митну територію України товари - крапельну стрічку (поліетиленові шланги з вбудованими краплевипусками в асортименті). З метою проходження митного оформлення вантажу ПП "ХЕРСОНКАРА" в листопаді 2020 року було подано Чорноморській митниці Держмитслужби електронну вантажну митну декларацію №UA508040/2020/011081 від 26.11.2020 року (складену на підставі попередньої вантажної митної декларації від 24.11.2020 року №UA508000/2020/904874), якою позивачем задекларовано за основним методом визначення вартості товарів (п. 1 ч. 1 ст. 57 Митного Кодексу України), тобто за ціною договору, імпортовані товари, а саме: поліетиленові шланги гнучкі (крапельна стрічка) з вбудованими краплевипусками (жорсткими емітерами), не армовані, не сполучені з іншими матеріалами, не обладнанні фітингами, у рулонах на картонній бабіні, обмотаній поліетиленовою плівкою, розміром: 0,15мм*200мм*3000м*1,38 л/год. - 820 рул., 0,18мм*200мм*2500м*1,38л/год. - 933 рул., за договірною вартістю 54326,43 доларів США (1541871,01 грн. по курсу 28.3816 грн. за 1 дол. США без урахування вартості перевезення поза митною територією України в сумі 132800.00 грн., а разом 1674671.01 грн.). Також, позивач вказує, що згідно митної декларації ПП "ХЕРСОНКАРА" було заявлено окремою складовою вартості імпортованих товарів витрати на транспортування товарів до митного кордону України в контейнерах згідно коносамента WMS20094799 в сумі 132800,00 грн., що підтверджується заявкою №KL000729 від 10.09.2020 до договору на транспортно-експедиційне обслуговування №TEO32479550, довідкою експедитора ТОВ "Консольлайн" від 20.11.2020 №2011-1, рахунком на оплату "1220 від 20.11.2020, платіжним дорученням від 23.02.2020 №226, актом про надання послуг "1220 від 27.11.2020. Також, позивач вказує, що разом із вантажною митною декларацією, позивачем через свого представника було надано весь перелік документів, перелічений в ст. 53 Митного кодексу України, які підтверджують заявлену митну вартість, а саме: зовнішньоекономічний контракт №20082020 від 20 серпня 2020 року (з урахуванням додаткової угоди №1 від 08 вересня 2020 року) із нерезидентом "LANGFANG YІDA GARDENING PLASTIC PRODUCT СО , LTD", проформу інвойс (інвойс) від 21 серпня 2020 року за №YDR200821, пакувальний лист до інвойсу від 21.08.2020 року, платіжні доручення в іноземній валюті від 31.08.2020 року за №200831/COR/94570 на суму 16360,74 дол. США та від 05.10.2020 року за №201005/COR/15393 на суму 37965,69,00 дол. США з повної оплати товарів згідно контракту №20082020 від 20 серпня 2020 року та інвойсу №YDR200821 від 21 серпня 2020 року (додаються), довідку про вартість перевезення, рахунок на оплату вартості перевезення, платіжне доручення про оплату-вартості перевезення, акт наданих послуг тощо. Проте, за результатами опрацювання поданої позивачем вантажної митної декларації Чорноморська митниця Держмитслужби прийняла оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів №UA508040/2020/000284/2 від 26.11.2020 року в бік збільшення за резервним методом визначення митної вартості товарів (відповідно до ст. 64 Митного кодексу України), яким збільшено митну вартість імпортованого позивачем товару «поліетиленові шланги гнучкі (крапельна стрічка) з вбудованими краплевипусками (жорсткими емітерами), не армовані, не сполучені з іншими матеріалами, не обладнанні фітингами, у рулонах на картонній бабіні, обмотаній поліетиленовою плівкою з 54326,43 доларів США до 95154,50 доларів США, що призвело до збільшення платежів з митного збору на 51298,30 грн. та податку на додану вартість до оплати на 215452,85 грн. Підставами для відмови відповідачем позивачу у визнанні митної вартості товарів за основним методом визначення митної вартості (за ціною договору) згідно рішення про коригування митної вартості товарів № UA508040/2020/000284/2 від 26.11.2020 року стали наступні: 1) розбіжності на 0,35 кг. у вазі брутто, вказаній у рахунку-проформі від 21.08.2020 року №YDR200821 (45418,35 кг.) та у пакувальному листі від 21.08.2020 року б/н і митній декларації (45418,00 кг.); 2) порушення вимоги п. 3.1 контракту від 20.08.2020 №20082020, в якому зазначено, що ціна на товар зазначається в інвойсі, проте до митного оформлення було надано рахунок-проформу (проформу-інвойс); 3) в копії митної декларації країни відправлення від 05.10.2020 №000329024 наявне посилання на інвойс № «200821», в той час як декларантом надано інвойс з іншим номером «YDR200821» та наявне посилання на лінійний коносамент №205132999, який було видано 09.10.2020 року, тобто через 4 дні після митної декларації країни відправлення. Позивач категорично не погоджується з рішенням відповідача про коригування (збільшення) митної вартості товарів, а тому звернувся до суду за захистом своїх прав.

Ухвалою від 24.02.2021 відкрито спрощене провадження в адміністративній справі без виклику сторін, відповідачу надано п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву.

17.03.2021 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого просить відмовити в задоволенні позову. Вказує на те, що ПП "ХЕРСОНКАРА" () 26.11.2021 до Чорноморської митниці Держмитслужби було подано митну декларацію для здійснення митного оформлення товару «поліетиленові шланги гнучкі», країна походження - Китай, якій присвоєно номер № UA508040/2020/11047. Товар ввезено на умовах поставки "CIF-PIVDENNYI", на виконання умов договору від 20.08.2020 №20082020 між ним та LANGFANG YIDA GARDENING PLASTIC PRODUCT CO., LTD. Декларантом було обрано основний метод визначення митної вартості товару - «За ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції)». Так, за результатами спрацювання АСАУР згенеровано митну формальність 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів» за МД декларанта. На переконання позивача, поглибленій перевірці підлягають документи, стосовно яких спрацювала система управління ризиками, або документи, відібрані співробітниками митниці. Відповідач зазначає, що перевіркою поданих документів на наявність у них розбіжностей та невідповідностей було встановлено наступне. По-перше, у наданому до митного оформлення рахунку-проформі від 21.08.2020 №YDR200821 наявна інформація, що вага брутто товару - 45418,35 кг, в той час як згідно інформації, наявної в пакувальному листі від 21.08.2020 б/н та митній декларації, вага брутто товару - 45418. По-друге, декларантом порушено вимоги п. 3.1 контракту від 20.08.2020 року №20082020, в якому визначено, що ціна та товар визначається в інвойсі, проте декларантом разом з МД було надано лише рахунок-проформа. Так, шляхом порівняння митної вартості товару з рівнем митної вартості товарів, що імпортуються в Україну та інформація, про які міститься в ЄАІС Держмитслужби - встановлено, що рівень вартості заявленого товару значно нижчий від рівня митної вартості подібних товарів, що імпортуються в Україну. У зв`язку з тим, що документи надані декларантом для здійснення митного оформлення та для підтвердження заявленої митної вартості містять розбіжності та не містять усіх необхідних відомостей стосовно складових митної вартості, декларанту було запропоновано надати наступні додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості, відповідно до статті 53 Митного кодексу України: 1) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість навантаження, пакування, страхування; 2) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 3) копію митної декларації країни відправлення; 4) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 5) документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Також, було повідомлено, що відповідно до п. 6 ст. 53 МКУ декларант за власним бажанням може подати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості. У відповідь на звернення щодо надання додаткових документів, які підтверджують митну вартість товару, декларантом додатково було надіслано: митну декларацію країни-відправлення; заявку на транспортно-експедиційні послуги; лінійний коносамент. Перевіркою додатково поданих документів було встановлено, що у своїй сукупності вони не спростовують сумнівів щодо достовірності заявленого рівня митної вартості. У вищезазначеній експортній декларації наявне посилання на лінійний коносамент №205132999, який було видано 09.10.2020, тобто через 4 дні після митної декларації країни відправлення, що ставить під сумнів автентичність даного документа, а в додатково наданій митному органу копії митної декларації країни відправлення від 05.10.2020 №000329024 наявне посилання на інвойс № «200821», в той час як декларантом додатково надано інвойс з іншим №YDR200821. Декларантом не було надано документи, що містяться у вимозі митного органу, а саме: каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товар; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. В результаті митну вартість товару було скориговано та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UА508040/2020/000284/2 від 26.11.2020 та оформлено картку відмови №UА508040/2020/00576 від 26.11.2021. Відтак, за результатами проведеної консультації митну вартість товару скориговано та визначено за резервним методом, відповідно до статті 64 МК України на підставі інформації, наявної у митного орган - МД від 09.09.2020 № UА500110/20/10941, а саме: 2,17 Дол. США/кг. (числове значення митної вартості товару становить: 43850 кг.* 2,17 Дол. США = 95154,5 Дол. США).

23.03.2021 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій останній фактично наводить схожі правові висновки, які містилися в тексті позовної заяви.

Положеннями ст. 258 КАС України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно ч.5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Оскільки від сторін не надходило клопотання про розгляд справи в судовому засіданні, суд розглядає справу в порядку письмового провадження.

Дослідивши наявні у справі докази, суд виходить з наступного.

Судом встановлено, що 26.11.2020 року відповідачем прийняте рішення про коригування митної вартості товару №UА508040/2020/000284/2. Приймаючи дане рішення про коригування митної вартості товарів відповідач вказав на наступні підстави (мовою оригіналу):

"Заявлену декларантом митну вартість товару не може бути визнано у зв`язку з тим, що заявлено не повні відомості про митну вартість та складові митної вартості (фактурна вартість, витрати на страхування) достовірно документально не підтверджено. Декларантом подано не всі документи для підтвердження митної вартості, а документи надані для підтвердження митної вартості містять розбіжності. В наданому до митного оформлення рахунку-проформі від 21.08.2020 №YDR200821 наявна інформація, що вага брутто товару-45418,35 кг, в той час як згідно інформації, наявної в пакувальному листі від 21.08.2020 б/н та митній декларації, вага брутто товару - 45418. Також порушено вимоги п. 3.1 контракту від 20.08.2020 №20082020, в якому визначено що ціна та товар визначається в інвойсі, проте декларантом разом з МД було надано лише рахунок-проформа. Шляхом порівняння митної вартості товару з рівнем митної вартості товарів що імпортуються в Україну та інформація, про які міститься в ЄАІС Держмитслужби - встановлено, що рівень вартості заявленого товару значно нижчий від рівня митної вартості подібних товарів, що імпортуються в Україну. В додатково наданій митному органу копії митної декларації країни відправлення від 05.10.2020 №000329024 наявне посилання на інвойс № «200821», в той час як декларантом додатково надано інвойс з іншим номером - «YDR200821». Також у вищезазначеній експортній декларації наявне посилання на лінійний коносамент №205132999, який було видано 09.10.2020, тобто через 4 дні після митної декларації країни відправлення. На вимогу митного органу декларантом не подано наступні документи, а саме: каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товар; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. При цьому, відповідно до частини другої статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. Отже, враховуючи викладене та за результатами проведеної консультації митну вартість товарускориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 МК України на підставі інформації, наявної у митного орган - МД від 09.09.2020 № UА500110/20/10941, а саме: 2,17 Дол. США/кг. (числове значення митної вартості товару становить: 43850 кг.* 2,17 Дол. США = 95154,5 Дол. США). Попередні методи не застосовуються з наступних причин: основний метод (вартість операцїі) - неподання усіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товару, невідповідність ціни угоди інформації, що наявна у митного органу. Другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо подібних (аналогічних) товарів;- на основі віднімання вартості - відсутність інформації щодо числового значення витрат для цілей вирахування вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість) - відсутність інформації щодо складових для обчислення вартості товару".

Чорноморською митницею Держмитслужби прийнято рішення про коригування митної вартості товарів, яким збільшено митну вартість імпортованого позивачем товару «поліетиленові шланги гнучкі (крапельна стрічка) з вбудованими краплевипусками (жорсткими емітерами), не армовані, не сполучені з іншими матеріалами, не обладнанні фітингами, у рулонах на картонній бабіні, обмотаній поліетиленовою плівкою з 54326,43 доларів США до 95154,50 доларів США, що призвело до збільшення платежів з митного збору на 51298,30 грн. та податку на додану вартість до оплати на 215452,85 грн.

Вважаючи таке рішення протиправним, позивач звернувся до суду з позовною заявою про його скасування.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства.

Статтею 49 МК України визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч.ч. 4, 5 ст. 58 МК України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

У відповідності до ч. 3 ст. 318 МК України, митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Статтею 50 МК України визначено, що відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Частиною 1 статті 51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.52 МК України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Стаття 57 МК України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Таким чином, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. Однак дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів.

При декларуванні товарів позивач визначив їх митну вартість виходячи саме з ціни угоди, що підлягала сплаті згідно до умов контракту, інвойсів та інших документів постачальника.

Згідно ч.1 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, згідно з ч.2 ст. 53 МК України, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Зокрема, ст. 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Форма рішення про коригування митної вартості товарів встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Разом з тим, відповідно до вимог ст. 57 МК України, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Тобто, відповідно до норм Митного кодексу України, митним органом при прийнятті рішення про коригування митної вартості товарів повинна бути зазначена послідовність застосування методів визначення митної вартості та причини, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Відповідно до ч.3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Також, згідно ч.6 ст. 53 МК України, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

В той же час, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Таким чином, витребування додаткових документів можливе лише у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. При цьому, сумніви митного органу є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали вiдповiднi сумніви, причини неможливості їх перевірки на пiдставi наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши вiдсутнiсть достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхiднi для підтвердження того чи іншого показника.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів, фактично підставою для його прийняття стало встановлення відповідачем тих обставин, що складові митної вартості достовірно документально не підтверджено, а саме те що:

- розбіжності на 0,35 кг. у вазі брутто, вказаній у рахунку-проформі від 21.08.2020 року №YDR200821 (45418,35 кг.) та у пакувальному листі від 21.08.2020 року б/н і митній декларації (45418,00 кг.);

- порушення вимоги п. 3.1 контракту від 20.08.2020 №20082020, в якому зазначено що ціна на товар зазначається в інвойсі, проте до митного оформлення було надано рахунок-проформу (проформу-інвойс);

- в копії митної декларації країни відправлення від 05.10.2020 року №000329024 наявне посилання на інвойс № «200821», в той час як декларантом надано інвойс з іншим номером «YDR200821» та наявне посилання на лінійний коносамент №205132999, який було видано 09.10.2020 року, тобто через 4 дні після митної декларації країни відправлення.

Разом з тим, суд звертає увагу, по першому пункту, що наявність відхилень в числовому сенсі ваги на 350 г по відношенню до загальної ваги 45 тн є несуттєвою, та не може слугувати коригуванню митної вартості товару, то, відповідно, впливати на неї. До того ж, невідповідність у фактичній вазі товару та у супровідних документах відсутня, оскільки одиницями виміру товару в інвойсі від 21.08.2020 року є рулони, а не кілограми. Постачальник-нерезидент "LANGFANG YIDA GARDENING PLASTIC PRODUCT CO. LTD" надавав лист, в якому зазначив про помилку у загальній вазі (брутто) товару в інвойсі від 21 серпня 2020 року №YDR200821, та вказав вагу у 45418 кг.

Також, суд погоджується з позицією відповідача щодо відсутності порушень вимог п. 3.1 контракту від 20.08.2020 №20082020, оскільки і проформа-інвойс і інвойс є документами, які визначають вартість імпортованого товару, а різниця між ними в тому, що проформа-інвойс є попереднім рахунком, а інвойс рахунком після погодження із покупцем.

З приводу наявного посилання на лінійний коносамент, то його дата не може впливати на митну вартість імпортованого товару. До того ж недоліки заповнення митної декларації країни відправлення та лінійного коносаменту не можна ставити у вину позивача, оскільки він не заповнював ці документи. Крім того, лінійний коносамент (Master bill of loading) видається морським перевізником і підписується капітаном (або лінійним агентом, представником судноплавної компанії) та передається експедитору/агенту, він підтверджує замовлення/бронювання певного вантажомісця на судні (згідно ваги вантажу, типу контейнеру та інше) для перевезення до конкретного порту. На час оформлення митної декларації країни відправлення, у вантажовідправника були дані лінійного коносаменту, які й були зазначені останнім. Оскільки відповідач не надав суду переклад декларації країни відправлення, то декларацію на китайській мові суд не має можливості оцінити з точки зору доказовості. Крім того, розбіжності , на які вказує митниця, не свідчить про можливе заниження позивачем митної вартості товарів.

Щодо доводів відповідача про ненадання декларантом висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями, то суд вважає їх безпідставними, так як такі документи, згідно з ч.2 ст.53 МК України, не є обов`язковими, а враховуючи, що надані декларантом документи підтверджували всі складові митної вартості, тому у митного органу не було законних підстав для витребування додаткових документів.

Неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 19.12.2019 у справі № 810/5295/15, від 06.02.2020 у справі № 540/2219/18.

Отже, суд відхиляє вищевказані доводи відповідача про наявність сумніву у заявленій позивачем митній вартості імпортованого товару з підстав, наведених у спірному рішенні про коригування митної вартості товару, оскільки надані позивачем до митного органу документи, підтверджують ціну імпортованого товару та жодних розбіжностей не містять.

Відповідач не довів, що позивач сплатив за товар іншу суму ніж та, яка заявлена у якості митної вартості товару.

Відповідно до ч.2 ст. 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно п.2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012 р., посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Підставою для коригування відповідачем митної вартості товару слугувала інформація з цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби щодо митного оформлення ідентичних товарів з вищим рівнем митної вартості.

Відповідач надав МД від 09.09.2020 № UА500110/20/10941, на яку послався митний орган при коригуванні митної вартості товару. Разом з тим, в наданій декларації вказаний інший товар "Трубка полімерна, гнучка, неармована. без фітингів - 42403 м", постачальник інша країна ОАЕ, умова поставки CFR м. Чорноморськ, тобто, спостерігається інший товар, інший виробник товару, інша країна постачання, інші умови поставки. Крім того, формально нижчий рівень митної вартості імпортованих позивачем товарів від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватись як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за основним методом визначення його митної вартості.

Статтею 72 КАС України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч.1, 2 ст.73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч.2 ст.74 КАС України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 75 КАС України).

Враховуючи викладене, позивачем для митного оформлення були надані всі документи, необхідні для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, які містили необхідні числові показники митної вартості.

З урахуванням викладеного, рішення про коригування митної вартості товарів від 26.11.2020 року №UA508040/2020/000284/2 не відповідає ознакам правомірності та обґрунтованості, а тому підлягає скасуванню.

Відтак, позовні вимоги належать задовольнити.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 139 КАС України, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа лише у разі задоволення позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень.

Таким чином сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню з Чорноморської митниці Держмитслужби за рахунок її бюджетних асигнувань.

Керуючись ст.ст. 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд, -

вирішив:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Чорноморської митниці Держмитслужби від 26.11.2020 року №UA508040/2020/000284/2 про коригування митної вартості товарів.

Стягнути з Чорноморської митниці Держмитслужби () за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Приватного підприємства "Херсонкара" () судовий збір в сумі 4001 (чотири тисячі одна) грн. 27 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя В.В. Хом`якова

кат. 108020200