Справа № 440/3192/20
Суддя: Н.Ю. Алєксєєва
Дата ухвалення: 2021-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2021 року м. ПолтаваСправа № 440/3192/20

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Алєксєєвої Н.Ю.,

за участю:

секретаря судового засідання - Куць А.С.,

представників позивача - Ставицької І.Б., Фурайди Н.І.,

представника відповідача - Мазуки Г.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" до Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

18 червня 2020 року позивач Акціонерне товариство "Полтаваобленерго" звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови від 11.06.2020 №1114 про накладення штрафу на АТ "Полтаваобленерго" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що НКРЕКП порушено вимоги пункту 5 частини 7 статті 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» щодо з`ясування під час проведення позапланової виїзної перевірки лише тих питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на перевірку, а також вимог п. 4.2 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого Постанова НКРЕКП від 14.06.2018 № 428, які містять аналогічну норму, що, на думку позивача, призвело до прийняття неправомірного рішення. Вказував, що НКРЕКП порушено також вимоги ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» в частині застосування до АТ «Полтаваобленерго» штрафної санкції за вид порушення, який не був підставою для позапланової виїзної перевірки. Пояснив, що надана відповідачу у звіті інформація є достовірною, підтверджена наданими Комісії відповідними копіями первинних документів та наведена у звіті щодо виконання інвестиційної програми за 2019 рік, що був наданий АТ «Полтаваобленерго» до НКРЕКП та Сектору НКРЕКП у Полтавській області листом від 23.01.2020 року №05-45/1299, відтак, АТ «Полтаваобленерго» діяло з дотриманням положень Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», Закону України «Про ринок електричної енергії» та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії. Оскільки висновок відповідача про порушення АТ «Полтаваобленерго» підпунктів 5 та 43 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії спростовується наданими позивачем доказами, то, на переконання позивача, підлягають скасуванню пункти 2 та 4 оскаржуваної постанови як такі, що перебувають у причинно-наслідковому зв`язку із виявленими порушеннями та накладенням штрафу. Також позивач, не погоджуючись в цілому з наявністю порушень, які на думку відповідача, мали місце в його діях, вважає, що застосування НКРЕКП штрафу в розмірі 1 700 000 грн. є явно непропорційним встановленим порушенням. Звертає увагу, що в оскаржуваній постанові НКРЕКП не наведено жодного обґрунтування щодо тяжкості вчиненого правопорушення та відповідності його розміру санкцій.

Одночасно з позовною заявою Акціонерним товариством "Полтаваобленерго" подано до суду заяву про забезпечення позову, в якій останній просить суд зупинити дію та виконання постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 11.06.2020 №1114 про накладення штрафу на АТ "Полтаваобленерго" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання в повному обсязі.

Ухвалою від 19 червня 2020 року заяву Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" про забезпечення позову задоволено шляхом зупинення дії постанови Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 11.06.2020 №1114 про накладення штрафу на АТ "Полтаваобленерго" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання - до набрання законної сили рішення суду у даній справі.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 23 червня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №440/3192/20, вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

24.07.2020 відповідач надав відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що позовні вимоги не визнає, просить у задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції вказує на те, що проведення позапланової перевірки дотримання позивачем ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності належить до виключних повноважень Комісії, а оскаржувана постанова НКРЕКП прийнята в межах повноважень та у спосіб, визначений законодавством України. За результатами здійснення позапланової перевірки АТ «Полтаваобленерго», НКРЕКП було встановлено, що ним порушено Ліцензійні умови з розподілу, що відповідно до статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» є правопорушенням на ринку електричної енергії, і за яке передбачена санкція у виді штрафу, що має бути оформлено у вигляді постанови. Постанова № 1114 не містить жодного зобов`язання щодо усунення порушення, проте містить факт виявлених порушень за результатами проведеної позапланової виїзної перевірки, за що й було накладено штраф. Сума штрафу у розмірі 1 700 000 грн була визначена НКРЕКП, серед іншого, у межах дискреційних повноважень та з урахуванням принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив. При цьому, відповідач зауважив, що чинним законодавством не зобов`язано НКРЕКП обґрунтовувати розмір штрафу письмово, зокрема, у постановах або обґрунтуваннях до проектів рішень.

11.08.2020 позивачем надано відповідь на відзив, в якій зазначено, що відповідачем не надано достатніх обґрунтувань, в т.ч. правових, та доказів на їх підтвердження для спростування заявлених позовних вимог по даній справі.

Ухвалою суду від 12 серпня 2020 року продовжено строк підготовчого провадження у справі №440/3192/20 на тридцять календарних днів.

Ухвалою від 01 березня 2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою суд від 21 квітня 2021 року закрито провадження у справі №440/3192/20 в частині позовної вимоги до Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправним та скасування п. 3 постанови від 11.06.2020 №1114 про накладення штрафу на АТ "Полтаваобленерго" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання.

Представники позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити в повному обсязі .

Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти позову, просила відмовити у його задоволенні, посилаючись на висновки акту перевірки.

Заслухавши представників сторін, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Судом встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що АТ "Полтаваобленерго" розробило Інвестиційну програму на 2019 рік, яка 05.08.2019 погоджена Міністерством енергетики та вугільної промисловості України, 17.09.2019 схвалена постановою НКРЕКП та 23.09.2019 затверджена головою правління АТ "Полтаваобленерго" /а.с. 93-104 т. 9/.

23.01.2020 позивачем подано до НКРЕКП звіт щодо виконання Інвестиційної програми АТ «Полтаваобленерго» /а.с. 105, 153 т. 9/.

До НКРЕКП надійшло звернення Головного управління контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері економічної безпеки Служби безпеки України від 15.04.2020 № 8/2/3-2759 щодо можливого подання АТ «Полтаваобленерго» до НКРЕКП недостовірних даних, зазначених товариством у звіті щодо виконання інвестиційної програми за 2019 рік /а.с. 25 т.14/.

Відповідно до пункту 5 частини сьомої статті 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», Регулятором прийнято постанову від 22.04.2020 № 859 «Про проведення позапланової виїзної перевірки АТ «Полтаваобленерго» /а.с. 27 т. 14/.

На підставі постанови НКРЕКП від 22.04.2020 № 859, посвідчення про проведення позапланової виїзної перевірки від 22.04.2020 № 141, у період з 27.04.2020 року по 12.05.2020 року сектором НКРЕКП у Полтавській області було проведено позапланову виїзну перевірку АТ «Полтаваобленерго» щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства та ліцензійних умов з розподілу електричної енергії за період з 01.01.2019 по 20.01.2020, за результатами якої складено акт позапланової виїзної перевірки від 12.05.2020 року № 131 /а.с. 41-77 т. 1/.

За наслідками перевірки встановлено порушення позивачем:

1) підпункту 5 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням та законодавством, зокрема Порядком розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП від 04 вересня 2018 року № 955, у частині виконання вимог:

- пункту 4.1 глави 4 щодо зобов`язання ліцензіата виконувати схвалені НКРЕКП ПРСР/ІП в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування у вартісному вираженні,

- пункту 4.2 глави 4 щодо введення в експлуатацію об`єктів відповідно до вимог чинного законодавства та прийняття їх на баланс,

- пункту 4.4 глави 4 в частині самостійного перерозподілу фінансування вартості заходів, передбачених схваленою інвестиційною програмою, при зміні вартості виконання заходів понад п`ять відсотків,

2) підпункту 43 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата виконувати інвестиційну програму в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт та обсягів фінансування згідно із схваленою НКРЕКП інвестиційною програмою.

11.06.2020 року за результатами розгляду акту перевірки від 12.05.2020 року № 131 на засіданні комісії, у формі відкритого слухання, було прийнято постанову від 11.06.2020 №1114 «Про накладення штрафу на АТ «Полтаваобленерго» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання», якою установлено, що АТ «Полтаваобленерго» порушило Ліцензійні умови провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджені постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року № 1470 (далі - Ліцензійні умови з розподілу електричної енергії), зокрема: підпункту 5 пункту 2.2 щодо обов`язку ліцензіата виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням та законодавством, зокрема Порядком розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП від 04 вересня 2018 року № 955, у частині виконання вимог: пункту 4.1 глави 4 щодо зобов`язання ліцензіата виконувати схвалені НКРЕКП ПРСР/ІП в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування у вартісному вираженні; пункту 4.2 глави 4 щодо введення в експлуатацію об`єктів відповідно до вимог чинного законодавства та прийняття їх на баланс; пункту 4.4 глави 4 в частині самостійного перерозподілу фінансування вартості заходів, передбачених схваленою інвестиційною програмою, при зміні вартості виконання заходів понад п`ять відсотків; підпункту 43 пункту 2.2 щодо обов`язку ліцензіата виконувати інвестиційну програму в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт та обсягів фінансування згідно із схваленою НКРЕКП інвестиційною програмою.

Відповідно до статей 17, 19 та 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» та статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії в Україні» відповідачем постановлено накласти на позивача штраф у розмірі 1 700 000,00 грн. за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії. В межах здійснення заходів державного регулювання оскарженою постановою № 1114 передбачено, що Департаменту із регулювання відносин у сфері енергетики, відповідно до пунктів 1,13 частини першої та пункту 1 частини другої статті 17 Закону України «Про Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг»: підготувати та винести на засідання НКРЕКП, що проводитиметься у формі відкритого слухання, проект рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на розподіл електричної енергії АТ «Полтаваобленерго» шляхом його зміни в бік зменшення на суму профінансованих та неосвоєних коштів у розмірі 22 354,67 тис. грн (без ПДВ); при наступному встановленні (перегляді) тарифу на розподіл електричної енергії АТ «Полтаваобленерго» опрацювати питання щодо застосування до ліцензіата положень пункту 7.15 глави 7 Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 05 жовтня 2018 року № 1175, за надання до НКРЕКП недостовірної інформації щодо здійснення ліцензованої діяльності, факт якої підтверджено Актом, складеним за результатами проведення позапланового виїзного заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері енергетики та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії від 12.005.2020 №131 /а.с. 21-24 т. 14/.

Вважаючи вказану постанову протиправною, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, які були досліджені в процесі розгляду адміністративної справи, суд виходив з такого.

Правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначає Закон України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22 вересня 2016 року №1540-VIII (надалі по тексту - Закон №1540).

Відповідно до статті1 Закону №1540-VIII Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора.

Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Статтею 2 Закону №1540 встановлено, що регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу, постачання електричної енергії; діяльності з організації купівлі-продажу електричної енергії на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку, забезпечення купівлі електричної енергії за "зеленим" тарифом, трейдерської діяльності; діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу; діяльності з транспортування нафти, нафтопродуктів та інших речовин трубопровідним транспортом.

Згідно статті 3 Закону №1540 регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

Статтею 19 Закону №1540 передбачено, що регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.

Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.

У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Підставою для проведення позапланової виїзної перевірки є:

1) подання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, письмової заяви про здійснення заходу державного контролю;

2) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, її законних прав;

3) обґрунтоване звернення суб`єктів господарювання та споживачів про порушення суб`єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж та/або порушення ліцензійних умов;

4) перевірка виконання рішень Регулятора щодо усунення порушень вимог законодавства, прийнятих за результатами планових або позапланових перевірок;

5) перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах.

Строк проведення позапланової виїзної перевірки не може перевищувати 10 робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - трьох робочих днів.

У разі великих обсягів перевірки за рішенням Регулятора строк проведення позапланової виїзної перевірки може бути збільшений до 20 робочих днів, а для суб`єктів малого підприємництва - до п`яти робочих днів з внесенням відповідних змін до посвідчення на проведення перевірки.

Рішення Регулятора про застосування санкцій за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг може бути прийнято протягом 30 днів з дня виявлення порушення Регулятором.

Доводи позивача щодо відсутності підстав для проведення перевірки щодо порушення АТ «Полтаваобленерго» Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, зокрема, Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 04.09.2018 №955, оскільки положеннями законодавства встановлено обмеження щодо з`ясування під час проведення позапланової виїзної перевірки лише тих питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на перевірку, не ґрунтуються на положеннях Закону 1540 з огляду на наступне.

Відповідно до абзацу дев`ятого частини сьомої статті 19 Закону 1540 під час проведення позапланової виїзної перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на проведення перевірки.

Отже, перелік питань, які підлягають з`ясуванню Національною комісією при проведенні позапланової виїзної перевірки, перебуває у нерозривному взаємозв`язку з підставою, передбаченою відповідною нормою Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", яка зумовила проведення такої перевірки і відображена у рішенні Регулятора про призначення такого заходу державного контролю.

У даному ж випадку, як вбачається з встановлених судовим розглядом обставин цієї справи, і на чому наполягав відповідач, проведення виїзної позапланової перевірки товариства призначено на підставі пункту 5 частини сьомої статті 19 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", а саме - перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах.

Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначає, що підставою для призначення позапланової виїзної перевірки є, звернення Головного управління контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері економічної безпеки Служби безпеки України від 15.04.2020 № 8/2/3-2759 щодо можливого подання АТ «Полтаваобленерго» до НКРЕКП недостовірних даних, зазначених товариством у звіті щодо виконання інвестиційної програми за 2019 рік.

Так, у зверненні ГУ КЗЕ СБУ України від 15.04.2020 № 8/2/3-2759 зазначено, що інвестиційна програма АТ «Полтаваобленерго» 2019 року відповідно до звіту від 23.01.2020 року виконана на 94,24%. У той же час, наявна Інформація свідчить, що заходи в частині будівництва, модернізації та реконструкції електричних мереж та обладнання, передбачені розділом 5 постанови НКРЕКП від 04.09.2018 № 955, виконані не в повному обсязі. Посадові особи АТ «Полтаваобленерго» надали до НКРЕКП недостовірну інформацію щодо виконання заходів інвестиційної програми, що може призвести до розтрати чи привласнення коштів тарифу і, як наслідок, до безпідставного зростання вартості електричної енергії та загострення соціальної напруги в регіоні.

В свою чергу, матеріалами справи підтверджено, що призначення позапланової виїзної перевірки здійснено відповідачем на підставі постанови НКРЕКП від 22.04.2020 року №859 та шляхом видачі посвідчення на проведення позапланової виїзної перевірки від 22.04.2020 року №141, в якому зазначено перелік питань, щодо яких буде здійснюватися перевірка, зокрема, щодо дотримання вимог законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії, та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року №1470, а саме:

- підпункту 15 пункту 2.2 щодо обов`язку ліцензіата здійснювати діяльність за принципом економічної доцільності для забезпечення досягнення найнижчої вартості послуг з розподілу електричної енергії;

- підпункту 43 пункту 2.2 щодо обов`язку ліцензіата виконувати інвестиційну програму в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт та обсягів фінансування згідно із схваленою НКРЕКП інвестиційною програмою.

Порядком розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженого Постановою НКРЕКП від 04.09.2018 № 955 (далі - Порядок № 955) установлена процедура подання, формування, розгляду, схвалення та виконання планів розвитку систем розподілу (далі - ПРСР) та інвестиційних програм (далі - ІП) ліцензіатів.

Пункт 4.1 Порядку № 955 встановлює обов`язок ліцензіата виконувати схвалені НКРЕКП ПРСР/ІП в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування у вартісному вираженні.

Пункт 4.2 Порядку дає визначення об`єктів ІП, які вважаються виконаними, а саме: об`єкти, які введені в експлуатацію відповідно до вимог чинного законодавства, прийняті на баланс та щодо яких здійснено повне фінансування.

Відповідно до пункту 5.2. Порядку, звіт щодо виконання ІП, оформлюється згідно з додатком 2 до цього Порядку.

Таким чином, встановлення достовірності даних в звіті АТ «Полтаваобленерго» щодо виконання інвестиційної програми у 2019 році (який наданий позивачем до НКРЕКП) та їх відповідність дійсності, можливе після аналізу виконання інвестиційної програми в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування згідно із схваленою НКРЕКП інвестиційною програмою шляхом аналізу/перевірки первинних документів наявних у товариства, зокрема актів виконаних робіт (довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3), актів приймання-здачі відремонтованих, реконструйованих та модернізованих об`єктів (форма 03-2); договорів із постачальниками робіт, послуг, ТМЦ; платіжних доручень щодо оплати постачальникам робіт, послуг, ТМЦ, прибуткових ордерів та інше.

Таким чином, обов`язок ліцензіата виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням та законодавством, зокрема Порядок № 955 прямо випливає із питань, щодо яких здійснювалась перевірка, а саме обов`язок ліцензіата виконувати інвестиційну програму в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт та обсягів фінансування згідно із схваленою НКРЕКП інвестиційною програмою.

Відповідно до абзацу десятого частини 7 статті 19 Закону №1540 у разі виявлення під час проведення позапланової виїзної перевірки однорідних порушень або таких, що прямо випливають із питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, Регулятор має право перевіряти такі порушення із подальшим застосуванням до суб`єкта господарювання відповідальності, передбаченої законодавством.

З огляду на викладене, у відповідача, за відсутності у посвідченні на проведення позапланової виїзної перевірки серед переліку питань, щодо яких буде здійснюватися перевірка, були правові підстави для перевірки дотримання позивачем Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 04.09.2018 №955.

За результатами проведення позапланової перевірки складений акт позапланової виїзної перевірки дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства та ліцензійних умов з розподілу електричної енергії від 12.05.2020 № 131 та винесено постанову від 11.06.2020 №1114, в яких зазначено, зокрема, порушення АТ «Полтаваобленерго» підпункту 5 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням та законодавством, зокрема Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 04.09.2018 №955, у частині виконання вимог:

пункту 4.1 глави 4 щодо зобов`язання ліцензіата виконувати схвалені НКРЕКП ПРСР/ІП в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування у вартісному вираженні;

пункту 4.2 глави 4 щодо введення в експлуатацію об`єктів ІП відповідно до вимог чинного законодавства, прийняття на баланс;

пункту 4.4 глави 4 у частині самостійного перерозподілу фінансування вартості заходів, передбачених схваленою ІП, при зміні вартості виконання заходів понад п`ять відсотків.

Таким чином, відповідачем проведено перевірку позивача з дотриманням вимог Закону №1540, оскільки НКРЕКП під час здійснення перевірки мала правові підстави для перевірки дотримання позивачем вимог Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 04.09.2018 №955.

Щодо суті виявлених під час перевірки порушень ліцензійних умов, суд зазначає наступне.

Процедура організації та проведення перевірок, порядок оформлення їх результатів, права й обов`язки голови та членів комісії з перевірки, права й обов`язки уповноваженої особи ліцензіата, контроль за виконанням рішень НКРЕКП, а також порядок застосування санкцій до ліцензіатів за порушення законодавства та ліцензійних умов, установлені Порядком контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженим Постановою НКРЕКП № 428 від 14.06.2018 (далі Порядок контролю).

Згідно з пунктом 7.1 розділу 7 вказаного Порядку, за результатами проведених планових та позапланових перевірок складається акт перевірки за формою, наведеною в додатку 18 до Порядку.

Форма акта перевірки є уніфікованою формою. Переліки питань перевірки є однаковими для суб`єктів господарювання всіх ступенів ризику, щодо яких здійснюються заходи державного контролю.

В акті планової перевірки відображається інформація з перевірки питань, визначених переліками питань для відповідних сфер енергетики та комунальних послуг (додатки 4 - 17).

В акті позапланової перевірки відображається інформація з перевірки питань, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення такої перевірки, а в разі виявлення порушення - його детальний опис з посиланням на відповідну норму законодавства та/або ліцензійних умов.

Отримані від уповноважених осіб ліцензіата в ході перевірки документи, пояснення з питань, що стосуються предмета перевірки, долучаються до акта перевірки у вигляді додатків.

Пунктом 7.4. розділу 7 передбачено, що у разі виявлення порушень, акт про результати перевірки вноситься на засідання НКРЕКП, що проводиться у формі відкритого слухання, не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання від ліцензіата, діяльність якого перевірялася, письмових пояснень та обґрунтувань до акта перевірки, але не пізніше тридцяти робочих днів з дня отримання ліцензіатом акта про результати перевірки. Письмові пояснення та обґрунтування є невід`ємною частиною акта перевірки.

За результатами розгляду приймається рішення про застосування до ліцензіата санкцій, заходів державного регулювання, передбачених законами України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", "Про ринок електричної енергії", "Про природні монополії", "Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення", "Про ринок природного газу" та "Про теплопостачання".

На виконання пункту 10.1 розділу 10 Порядку контролю, у разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг та/або ліцензійних умов, НКРЕКП розглядає на засіданні, що проводиться у формі відкритого слухання, питання відповідальності ліцензіата та приймає рішення про застосування до нього санкцій, з дотриманням принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Частиною 1 статті 22 Закону № 1540-VIII установлено, що суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами України «Про природні монополії», «Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу», «Про ринок електричної енергії», «Про ринок природного газу», «Про трубопровідний транспорт», «Про теплопостачання», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про державне регулювання у сфері комунальних послуг» та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 22 Закону № 1540-VIII за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді накладення штрафу.

Частиною 4 статті 22 Закону № 1540-VIII передбачено, що Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України «Про ринок електричної енергії», «Про природні монополії», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про ринок природного газу», «Про теплопостачання».

Згідно пункту 1 частини 2 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13 квітня 2017 р. № 2019-VIII порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності є правопорушенням на ринку електричної енергії.

За змістом підпункту «б» пункту 4 частини 4 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії Регулятор приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у розмірі від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню.

Вичерпний перелік вимог, умов і правил, обов`язкових для виконання під час провадження ліцензованої діяльності, визначаються Ліцензійними умовами провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП № 1470 від 27.12.2017 (надалі за текстом - «Ліцензійні умови»).

На виконання підпункту 5 пункту 2.2 розділу 2 згаданих Ліцензійних умов, при провадженні ліцензованої діяльності, ліцензіат повинен виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням та законодавством. Також, на виконання підпункту 43 вказаного пункту, ліцензіат зобов`язаний виконувати схвалену НКРЕКП інвестиційну програму в повному обсязі, відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт та обсягів фінансування.

Висновок про порушення АТ «Полтаваобленерго» підпункту 5 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата виконувати рішення НКРЕКП у відповідні строки, зокрема Порядком розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП від 04 вересня 2018 року № 955, у частині виконання вимог: пункту 4.1 глави 4 щодо зобов`язання ліцензіата виконувати схвалені НКРЕКП ПРСР/ІП в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування у вартісному вираженні, пункту 4.2 глави 4 щодо введення в експлуатацію об`єктів відповідно до вимог чинного законодавства та прийняття їх на баланс, пункту 4.4 глави 4 у частині самостійного перерозподілу фінансування вартості заходів, передбачених схваленою інвестиційною програмою, при зміні вартості виконання заходів понад п`ять відсотків, зроблений відповідачем на підстав невиконання, на його думку, 9 заходів І розділу Інвестиційної програми, фінансування по яким у 2018 - 2019 роках склало 102377,37 грн:

- п. 1.1.2.3.1 "технічне переоснащення ПЛ-6 кВ Ф- "Роєво" від ПС 35/6 кВ "К.Потоки": Встановлення реклоузерів на повітряній лінії та центрального процесора 560СМR02 R0001 з SD карткою (Rel.11.PLC) на ПС 35/6 кВ "К.Потоки" у зв`язку з виконанням робіт з монтажу обладнання у 2020 році;

- п. 1.1.2.3.1 "технічне переоснащення ПЛ-10 кВЛ-2 "Липове" від ПС 35/10 кВ "Тимошівка": Встановлення реклоузерів на повітряній лінії та центрального процесора 560СМR02 R001 з SD карткою PLC(НМІ) Lісепсе ореn DР на ПС 35/10 кВ "Тимошівка" у зв`язку з монтажем обладнання у 2020 році;

- п. 1.1.2.3.1 "технічне переоснащення ПЛ-10 кВ Л-4 "Елеватор" від ПС 154/35/10 кВ "Глобино": Встановлення реклоузерів на повітряній лінії та центрального процесора 560СМR02 R0001 з SD карткою PLC(НМІ) Lісепсе ореn ОР на ПС 154/35/10 кВ "Глобино" у зв`язку з монтажем обладнання у 2020 році;

- п. 1.1.2.3.1 "технічне переоснащення ПЛ-10 кВ л-4 "Декабристи" ПС "В.Сороченці" 35/10 кВ: встановлення реклоузерів на повітряній лінії та центрального процесора 560СМНR02 R0001; Реl.11НМІ Lісепсе ореn DР , SD на ПС "В. Сороченці" 35/10 кВ" у зв`язку з монтажем обладнання у 2020 році;

- п. 1.1.2.3.1 "технічне переоснащення ПЛ-10 кВ л-2 "Білики" ПС 330 кВ "Миргород": встановлення реклоузера на повітряній лінії" у зв`язку з монтажем обладнання у 2020 році;

- п. 1.1.2.3.1 "технічне переоснащення електричних мереж 0,38 і 10 кВ від ТП 479 в с. Затурино Полтавського району Полтавської області" у зв`язку зі частковим монтажем обладнання у 2020 році;

- п. 1.1.5.1.1 "технічне переоснащення ПС 110/35/10 кВ "Карлівка" у зв`язку з невиконанням в повному обсязі заходу в частині улаштування асфальтної дороги та благоустрою майданчика;

- п. 1.1.5.1.2 "технічне переоснащення трансформаторної підстанції "Хорол" 110/10 кВ (частково)" у зв`язку зі частковим монтажем обладнання у 2020 році;

- п. 1.1.5.1.4 "реконструкція ВРП-110 кВ ПС 110/10 кВ "Супрунівка" (частково)" у зв`язку зі здійсненням часткової закупівлі обладнання та його монтажу у 2020 році.

Відповідач вказує, що Ліцензіатом станом на 23.01.2020 року не виконано (профінансовано та не освоєно) 9 заходів ІП на 2019 рік на суму 22 354,47 тис грн (без ПДВ), по яким плановий обсяг фінансування у 2018-2019 роках становив 103 121,90 тис. грн (без ПДВ) та фактично здійснено фінансування у 2018-2019 роках на суму 102377,37 тис. грн (без ПДВ). Станом на 27.04.2020 (початок позапланової перевірки АТ «Полтаваобленерго») сума профінансованих та не освоєний коштів становить 2015,89 тис. грн.(без ПДВ).

Комісія з перевірки на підставі аналізу первинних документів, що підтверджують виконання Інвестиційної програми товариства за 2019 рік та з виїздом на місце розташування об`єктів виявила, що протягом 2019 року АТ «Полтаваобленерго» фактично профінансовано заходів ІП на загальну суму 173 253, 94 тис. грн (без ПДВ), що підтверджується наданими платіжними дорученнями, та складає 94,2% від запланованої суми (183838,00 тис. грн (без ПДВ)), при цьому рівень освоєння коштів по факту склав 199 209,82 тис. грн (без ПДВ) (з урахуванням здійсненого авансування згідно ІП 2018 року) або 114,98% від загальної суми фінансування, у той час, як відповідно до наданого до НКРЕКП та Сектору НКРЕКП у Полтавській області Звіту щодо виконання ІП освоєння коштів зазначено у сумі 208 411,08 тис. грн (без ПДВ).

Станом на момент проведення перевірки залишився не виконаним захід ІП, по якому здійснено фінансування на суму 48 310,09 тис. гри (без ПДВ), п. 1.1.5.1.1 «Технічне переоснащення ПС 110/35/10 кВ «Карлівка», сума профінансованих та не освоєних коштів склала станом на 31.12.2019 - 2 605,89 тис. грн (без ПДВ) та на 27.04.2020 - 2 015,89 тис. гри (без ПДВ).

Також, комісією з перевірки встановлено перевищення позивачем фізичних обсягів над плановими по 3 заходах ІП більше 5% на суму 791,72 тис. грн (без ПДВ), а саме:

- "технічне переоснащення ПС 110/35/10 кВ "Карлівка" перевищення фінансування вартості заходу ІП на 2019 рік понад 5% склало 772,04 тис. грн (без ПДВ) (плановий обсяг фінансування заходу ІП на 2019 рік - 26533,06 тис. грн (без ПДВ), фактично профінансовано 28 631,75 тис. грн (без ПДВ)),

- "технічне переоснащення ПС 35/10 кВ "Іванове Селище" в с. Ів. Селище Глобинського району Полтавської області" перевищення фінансування вартості заходу ІП на 2019 рік понад 5% склало 17,31 тис. грн (без ПДВ) (плановий обсяг фінансування заходу ІП на 2019 рік - 1 504,11 тис. грн (без ПДВ), фактично профінансовано 1 596,62 тис. грн (без ПДВ));

- "технічне переоснащення трансформаторної підстанції 35/10 кВ "Тимошівка" в с. Тимошівка Глобинського району Полтавської області перевищення фінансування вартості заходу ІП на 2019 рік понад 5% склало 2,37 тис. грн (без ПДВ) (плановий обсяг фінансування заходу ІП на 2019 рік - 1091,31 тис. грн (без ПДВ), фактично профінансовано 1 148,24 тис. грн (без ПДВ)).

Відповідно до пунктів 4.1, 4.2, 4.6 розділу 4 Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затверджених Постановою НКРЕКП № 955 від 04.09.2018, ліцензіат зобов`язаний виконувати схвалені НКРЕКП інвестиційні програми в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування у вартісному вираженні.

Виконаними вважаються об`єкти, які введені в експлуатацію відповідно до вимог чинного законодавства, прийняті на баланс та щодо яких здійснено повне фінансування. Роботи, які мають перехідний характер, вважаються виконаними, якщо по них складено акти виконаних робіт та/або акти приймання-передавання згідно з умовами відповідного договору та здійснено оплату відповідно до цих актів або здійснені авансові платежі, якщо це передбачено схваленою інвестиційною програмою.

Профінансованими вважаються заходи ІП, щодо яких здійснено фактичну оплату грошовими коштами.

Щодо встановлення реклоузерів на повітряній лінії та виконання робіт з технічного переоснащення електричних мереж в с. Затурино Полтавського району, то суд встановив, що роботи виконувалися ТОВ «Полтавапрофенерго» згідно із договорами підряду.

Виконання підрядною організацією та приймання будівельно-монтажних робіт позивачем здійснено у 2019 році та частково у 2020 році, що зафіксовано накладними, актами приймання-передачі матеріалів до монтажу, актами приймання виконаних робіт, актами приймання-здачі технічно переоснащених або замінених складових частин об`єктів електричних мереж /а.с. 189-231 т.14, а.с. 163-250 т. 1, а.с. 1-42 т. 2, а.с. 48-216 т.4/.

Відповідно до наданих документів, обладнання та матеріали передано підрядній організації для монтажу у 2019 році.

Крім того, згідно наданих позивачем до суду та під час проведення перевірки накладних, платіжних доручень, актів звірки взаєморозрахунків, паспортів об`єктів, актів приймання-передачі матеріалів підтверджується фактичне освоєння коштів, що відображено в бухгалтерському обліку, та прийняття на баланс.

Відповідно до висновків відповідача, викладених в акті перевірки, фінансування по зазначеним заходам виконано в повному обсязі.

Відповідач вважає, що оскільки відповідно до «Пояснювальної записки з обґрунтуванням необхідності проведення відповідних заходів по інвестиційній програмі АТ «Полтаваобленерго» на 2019 рік» роботи з встановлення реклоузерів та з технічного переоснащення електричних мереж в с. Затурино мали бути виконані у 2019 році, а фактично роботи з монтажу були здійснені у 2019-2020 році, позивачем надано до НКРЕКП недостовірну інформацію у звіті щодо виконання АТ «Полтаваобленерго» ІП за 2019 рік, що був поданий ліцензіатом 23.01.2020.

Як вбачається з акту перевірки та пояснень представника відповідача, по вищевказаних заходах на виконання ІП за 2019 рік позивачем не надано доказів введення об`єктів в експлуатацію.

Постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 № 406, затверджено перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, до яких згідно п. 22 віднесено роботи з реконструкції або технічного переоснащення електричних мереж напругою не вище 10 кВ (лінії електричних мереж, трансформаторні підстанції, об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури).

Тобто, для виконання (освоєння) робіт по заходу "технічне переоснащення ЛЕП 6-10 кВ (встановлення реклоузерів)", "технічне переоснащення ЛЕП 0,4-10 кВ з використанням ізольованого проводу" достатньо оформити документи, які підтверджують приймання на баланс та здійснення фінансування, оформлення документів про прийняття об`єкта в експлуатацію не є обов`язковим.

Суд звертає увагу, що вищезазначені роботи по об`єктах Інвестиційної програми 2019 року виконувались за титулом технічне переоснащення та не потребують прийняття в експлуатацію згідно з Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461, та прийняті, відповідно до чинних вимог бухгалтерського та податкового обліку, на баланс позивача.

Отже, позивачем були виконані всі зобов`язання в повному обсязі та, як наслідок, вищевказані заходи Інвестиційної програми 2019 року були виконані АТ «Полтаваобленерго» до кінця 2019 року.

Щодо виконання п. 1.1.5.1.2 "технічне переоснащення трансформаторної підстанції "Хорол" 110/10 кВ (частково)" та п. 1.1.5.1.4 "реконструкція ВРП-110 кВ ПС 110/10 кВ "Супрунівка" (частково)" І розділу Інвестиційної програми 2019 року, то суд зазначає таке.

Захід "реконструкція ВРП-110 кВ ПС 110/10 кВ "Супрунівка" є перехідним та передбачається його реалізація протягом 2017-2020 років. Реалізація проекту в рамках ІП 2019 року передбачала часткову закупівлю обладнання РЗА, ТН, ТС та роботи з їх монтажу.

Згідно з пояснювальною запискою до ІП 2019 року, реалізація у повному обсязі підрядним способом проекту "Реконструкція ВРП-110 кВ ПС 110/10 кВ "Супрунівка" можлива за 66 882,23 тис. грн (без ПДВ). Відповідно до проектно-кошторисної документації тривалість робіт по об`єкту "Реконструкція ВРП-110 кВ ПС 110/10 кВ "Супрунівка" складає 48 місяців (2017-2020 роки).

Фактичне фінансування даного заходу склало 59 524,02 тис. грн (без ПДВ), в т.ч. по роках: 2017 рік - 24 692,33 тис. грн (без ПДВ); 2018 рік - 25 588,74 тис. грн (без ПДВ); 2019 рік - 9 075,29 тис. грн (без ПДВ); 2020 рік - 167,66 тис. грн (без ПДВ) дофінансування заходів 2019 року.

Під час перевірки комісією виявлено, що сума профінансованих та не освоєних коштів станом на 31.12.2019 становила 9075,29 тис. грн.(без ПДВ).

Згідно актів за формою 03-2 від 31.01.2020 здійснено часткову закупівлю обладнання РЗА, ТС, ТН та роботи з їх монтажу на суму 9 242,95 тис. грн (без ПДВ).

На момент проведення перевірки роботи передбачені ІП на 2019 рік виконані в повному обсязі згідно проектної документації та встановлено відповідність встановленого обладнання проектній документації та акту вартості устаткування, наданих позивачем.

Захід "технічне переоснащення трансформаторної підстанції "Хорол" 110/10 кВ (частково)" є також перехідним та передбачається його реалізація протягом 2018-2020 років. Реалізація проекту в рамках ІП 2019 року передбачала виконання робіт щодо технічного переоснащення, а саме: заміну ВД і КЗ - 110 кВ на елегазовані вимикачі типу GL -312 F1 - 2шт; заміна вимикача МКП - 110 кВ на елегазовий GL -312 F1- 1 шт; встановлення триполюсних роз`єднувачів 110 кВ - 10 шт.; заміна розрядників 110 кВ та 35 +15 кВ; реконструкцію РЗА підстанції

Згідно з пояснювальною запискою до ІП 2019 року, загальна кошторисна вартість по проекту складає - 37409,27 тис. грн (без ПДВ).

Фактичне фінансування даного заходу склало 34 156,14 тис. грн (без ПДВ), в т.ч. по роках: 2018 рік (оплата авансу) - 15 410,43 тис. грн (без ПДВ); 2019 рік - 18 745,71 тис. грн (без ПДВ).

У 2020 році було виконано: організацію ВЧ-канала для диференційно-фазного захисту ПЛ-110 кВ «Хорол -Клепані» на ПС 110/10 кВ «Клепані»; улаштування опалення та кондиціонування приміщень ЗПК та ЗРП-10 кВ; монтаж релейного захисту і автоматики та вторинних з`єднань обладнання; демонтажні роботи по ВРП-110 кВ; монтаж електроосвітлення приміщень ЗПК та ЗРП-10 кВ та ВРП-110 кВ; монтаж заземлюючого пристрою; демонтажні роботи на РП-10 кВ; монтаж кабельних каналів.

Виконання робіт підтверджується актами приймання будівельних робіт за 2019 рік та актами приймання будівельних робіт за 2020 рік.

На момент проведення перевірки роботи передбачені ІП на 2019 рік виконані в повному обсязі згідно проектної документації та встановлено відповідність встановленого обладнання проектній документації та акту вартості устаткування, наданих позивачем.

Під час перевірки комісією виявлено, що фактично роботи з монтажу були здійснені у 2019 році на суму 32601,38 тис. грн (без ПДВ). Сума профінансованих та не освоєних коштів станом на 31.12.2019 становила 1554,76 тис. грн.

Разом з тим, з матеріалів наданих учасниками справи не вбачається використання позивачем коштів на цілі або у розмірах, які не передбачені інвестиційною програмою та/або використання позивачем коштів на цілі та у розмірах, які не зазначені у звіті щодо виконання ІП за 2019 рік.

Таким чином, висновки акту перевірки стосовно повноти освоєння заходу 1.1.5.1.2 "технічне переоснащення трансформаторної підстанції "Хорол" 110/10 кВ (частково)" та заходу п. 1.1.5.1.4 "реконструкція ВРП-110 кВ ПС 110/10 кВ "Супрунівка" (частково)" співпадають з даними звіту щодо виконання ІП за 2019 рік.

Щодо перевищення позивачем витрати більше 5% по 3 заходах ІП на 2019 рік на суму 791,72 тис. грн (без ПДВ), то суд зазначає таке.

Відповідач вважає, що по 3 заходах ІП на 2019 рік позивачем перевищено витрати понад 5% від запланованої вартості заходу, а саме:

- 1.1.5.1.1 «технічне переоснащення ПС 110/35/10 кВ «Карлівка» перевищення фінансування вартості заходу ІП на 2019 рік понад 5% склало 772,04 тис. грн (без ПДВ);

- 1.1.5.2.2 «технічне переоснащення ПС 35/10 кВ «Іванове Селище» в с. Ів. Селище Глобинського району Полтавської області» перевищення фінансування вартості заходу ІП за 2019 рік понад 5% склало 17,31 тис. грн (без ПДВ);

- 1.1.5.2.3 «технічне переоснащення трансформаторної підстанції 35/10 кВ «Тимошівка» з с. Тимошівка Глобинського району Полтавської області» перевищення фінансування вартості заходу ІП на 2019 рік понад 5% склало 2,37 тис. грн (без ПДВ).

Згідно пунктів 4.4, 4.8 Порядку № 955 при зміні (збільшенні або зменшенні) вартості виконання заходів, передбачених схваленою ІП, до 5 % ліцензіат може самостійно зробити перерозподіл фінансування між цими заходами в межах одного розділу за умови незмінності фізичних обсягів цих заходів.

Об`єкти (заходи), які були профінансовані ліцензіатом, але не передбачені схваленою ІП або передбачені схваленою ІП у меншій кількості, не враховуються як виконання ІП, крім випадків відхилення не більше ніж ± 5 % від схвалених фізичних обсягів по лінійних об`єктах електричних мереж 0,4-20 кВ, з відповідним внесенням змін до проектно-кошторисної документації.

Як встановлено судом позивачем по 3 заходам:

- «технічне переоснащення ПС 110/35/10 кВ «Карлівка»: профінансовано за 2018- 2019 роки - 48 310,09 тис. грн (без ПДВ), затверджена НКРЕКП загальна вартість заходу - 46 211,40 тис. грн (без ПДВ), т.ч. перевищення вартості складає - 2 098,69 тис. грн (без ПДВ) або 4,54%;

- «технічне переоснащення ПС 35/10 кВ "Іванове Селище" в с. Ів. Селище Глобинського району Полтавської області»: профінансовано за 2018-2019 роки - 3 053,01 тис. грн (без ПДВ), затверджена НКРЕКП загальна вартість заходу - 2 960,50 тис. грн (без ПДВ), т.ч. перевищення вартості складає - 92,51 тис. грн (без ПДВ) або 3,12%;

- «технічне переоснащення трансформаторної підстанції 35/10 кВ "Тимошівка" в с. Тимошівка Глобинського району Полтавської області»: профінансовано за 2018-2019 роки - 2018,64 тис. грн (без ПДВ), затверджена НКРЕКП загальна вартість заходу - 1 944,80 тис. грн (без ПДВ), т.ч. перевищення вартості складає - 73,84 тис. грн (без ПДВ) або 3,80%.

Таким чином, ліцензіатом не перевищено витрат понад 5% від загальної вартості заходу по виконання ІП на 2109 рік.

Щодо заходу "технічне переоснащення ПС 110/35/10 кВ "Карлівка", то суд встановив таке.

Відповідно до акта перевірки відповідач зробив висновок, що станом на 13.12.2019 року АТ «Полтаваобленерго» не виконано в повному обсязі ІП в частині заходу по пункту 1.1.5.1.1 "технічне переоснащення ПС 110/35/10 кВ "Карлівка", а саме в частині улаштування асфальтованої дороги та благоустрою майданчика.

Водночас позивач зазначає, що затримка виконання заходу ІП у 2019 році мала місце у зв`язку з несприятливими погодними умовами, що унеможливило також доступ колісної техніки до місця виконання робіт.

Таким чином, фактично позивач не заперечує той факт, що ним не виконано захід Інвестиційної програми на 2019 рік "технічне переоснащення ПС 110/35/10 кВ "Карлівка", але наполягає на наявності об`єктивних причин такого невиконання.

За приписами пункту 7 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, у разі прийняття об`єкта в експлуатацію в I або IV кварталі, строки виконання окремих видів робіт з оздоблення фасадів та благоустрою території можуть бути перенесені, але тільки у зв`язку з несприятливими погодними умовами, що не дають змоги виконати роботи з оздоблення фасадів та благоустрою території до закінчення несприятливих погодних умов.

У разі настання несприятливих погодних умов замовник будівництва робить відповідний запис в декларації або акті готовності об`єкта до експлуатації, зокрема зазначає види робіт з оздоблення фасадів та благоустрою території, які переносяться до закінчення несприятливих погодних умов.

Однак, позивачем не надано до суду та на перевірку акту введення в експлуатацію ПС 110/35/10 кВ "Карлівка" з відміткою про перенесення до закінчення несприятливих погодних умов робіт з улаштування асфальтованої дороги та благоустрою майданчика.

Таким чином, відповідно до вимог пункту 4.2 Порядку №955 зазначений об`єкт є не виконаними, оскільки щодо нього здійснено лише фінансування, а введення в експлуатацію відповідно до вимог чинного законодавства, а також прийняття на баланс, не здійснено.

До того ж, суд звертає увагу на те, що позивачем було підтверджено факт невиконання пункту 4.2 Порядку твердженням щодо введення зазначеного вище об`єкта в експлуатацію навесні 2020 році.

Суд звертає уваги на те, що позивачем виконано пункт 3 постанови №1114, яким АТ «Полтаваобленерго» зобов`язано у термін до 01 липня 2020 року ввести в експлуатацію та прийняти на баланс не виконаний захід Інвестиційної програми на 2019 рік "технічне переоснащення ПС 110/35/10 кВ "Карлівка", про що у термін до 15 липня 2020 року повідомити НКРЕКП з наданням належним чином завірених копій підтвердних документів.

За таких обставин, суд приходить до висновку про те, що у НКРЕКП були підстави для накладення на AT «Полтаваобленерго» штрафу на підставі статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії».

Разом з тим, суд наголошує на тому, що відповідно до частини 3 статті 22 Закону № 1540-VIII при застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Згідно частини 2 статті 12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V у разі застосування санкцій за порушення вимог законодавства, зокрема, якщо законом передбачаються мінімальні та максимальні розміри санкцій, враховується принцип пропорційності порушення і покарання. Санкція, що застосовується до суб`єкта господарювання при першому порушенні, не може бути вищою за мінімальну санкцію, передбачену відповідним законом.

У листі № 02/17-279 від 15.02.2008 Міністерство палива та енергетики України зазначило, що принцип «пропорційності порушення і покарання» полягає у відповідності (пропорційності) визначення міри покарання або величини штрафних санкцій за правопорушення ступеню тяжкості правопорушення.

Під тяжкістю правопорушення слід розуміти величину ступеня суспільної небезпеки скоєного правопорушення. Інакше кажучи, наскільки наслідки вчиненого правопорушення є або можуть бути небезпечними, загрозливими для життя, здоров`я людей, їх майна та/або державного (колективного) майна, а також наявність реальної загрози, внаслідок вчиненого правопорушення, настання техногенних (екологічних) катастроф, аварій тощо.

Посадова особа, яка розглядає матеріали перевірки щодо скоєного суб`єктом господарювання правопорушення, повинна повно та об`єктивно дослідити всі матеріали та обставини справи і визначити, наскільки ті чи інші вимоги нормативно-правових актів, що не виконані, можуть призвести до реального настання вказаних наслідків. Оцінка тяжкості вчиненого правопорушення, тобто величини ступеня суспільної небезпеки, здійснюється інспектором на підставі отриманих матеріалів, керуючись власною самосвідомістю, досвідом та професійними знаннями. Будь-яких цифрових (математичних) показників при застосуванні штрафних санкцій нормативно-правовими актами не передбачено.

В залежності від ступеня тяжкості правопорушення посадовою особою приймається рішення про визначення міри покарання, тобто величини штрафних санкцій.

Таким чином, наявність вказаного принципу зумовлює обов`язок суб`єкта владних повноважень, при визначенні розміру санкції, обґрунтовувати в своєму рішенні ступень тяжкості вчиненого правопорушення та його небезпечність. Застосування штрафних санкцій не повинно призводити до позбавлення суб`єкта господарювання можливості конкурувати або до неможливості задоволення споживчого попиту.

Оскаржуваною постановою відповідач застосував максимально можливий розмір штрафу, однак при визначенні розміру штрафних санкцій лише зазначив про вчиненні позивачем правопорушення.

Оскаржувана постанова не містить жодного обґрунтування щодо тяжкості вчиненого позивачем правопорушення та пояснень відповідності вчиненого правопорушення розміру штрафу.

З огляду на встановлене, НКРЕКП під час прийняття рішення про застосування штрафних санкцій до позивача не керувалася засадами пропорційності, ефективності та розумності.

Відповідачем не враховано усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Рішення прийняте без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів енергопостачальної компанії, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Отже, суд дійшов висновку, що відповідачем безпідставно накладено на АТ «Полтаваобленерго» штраф відповідно до пункту 1 постанови № 1114 в розмірі 1 700 000,00 грн.

Надаючи оцінку пунктам 2, 4 оскаржуваної постанови НКРЕКП, суд виходив з такого.

Пунктами 2, 4 постанови надано доручення Департаменту із регулювання відносин у сфері енергетики:

- підготувати та винести на засідання НКРЕКП, що проводитиметься у формі відкритого слухання, проект рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на розподіл електричної енергії АТ «Полтаваобленерго» шляхом його зміни в бік зменшення на суму профінансованих та неосвоєних коштів у розмірі 22 354,67 тис. грн (без ПДВ) /п. 2 постанови №1114/;

- при наступному встановленні (перегляді) тарифу на розподіл електричної енергії АТ «Полтаваобленерго» опрацювати питання щодо застосування до ліцензіата положень пункту 7.15 глави 7 Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 05 жовтня 2018 року № 1175, за надання до НКРЕКП недостовірної інформації щодо здійснення ліцензованої діяльності, факт якої підтверджено Актом, складеним за результатами проведення позапланового виїзного заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері енергетики та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії від 12.005.2020 №131 /п. 4 постанови №1114/.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Згідно з частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 2 частини першої статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Конституційний Суд України неодноразово розглядав питання тлумачення частини ст. 55 Конституції України (п. 1 резолютивної частини Рішення № 6-зп від 25 листопада 1997 року; п. 1 резолютивної частини Рішення № 9-зп від 25 грудня 1997 року; та п. 1 резолютивної частини Рішення №19-рп/2011 від 14 грудня 2011 року).

Так, у рішенні № 19-рп/2011 від 14 грудня 2011 року Конституційний Суд України зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст спрямованість діяльності держави (ч. 2 ст. 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Отже системне тлумачення ст. 55 Конституції України дозволяє дійти висновку, що ч. 2 цієї статті гарантує «кожному» захист «своїх прав», які були порушені органами державної влади, місцевого самоврядування, посадовими і службовими особами. Саме в такому значенні сформульовано ч. 3, 5 та 6 ст. 55 Конституції України.

З аналізу вищезазначених норм, слідує, що під час розгляду справи позивач повинен довести, а суд встановити факти або обставини, які б свідчили про порушення індивідуально виражених прав чи інтересів позивача з боку відповідача, внаслідок прийняття оскаржуваного рішення.

У Постанові Верховного Суду України від 23 травня 2017 року по справі № 800/541/16, суд підкреслив, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Суд бере до уваги, що пунктами 2, 4 резолютивної частини постанови № 1114 від 11.06.2020 Департаменту із регулювання відносин у сфері енергетики доручено підготувати та винести на засідання НКРЕКП, що проводитиметься у формі відкритого слухання, проект рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на розподіл електричної енергії AT «Полтаваобленерго» шляхом його зміни в бік зменшення та опрацювати питання щодо застосування до ліцензіата положень пункту 7.15 глави 7 Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії.

Тобто, таке доручення звернено виключно до структурного підрозділу НКРЕКП і є підставою лише для розгляду відповідачем зазначеного питання у майбутньому, має організаційно-зобов`язуючий характер для Департаменту із регулювання відносин у сфері енергетики і не породжує жодних безпосередніх правових наслідків для позивача.

Отже, вимоги позивача про визнання протиправними та скасування п. 2, 4 постанови від 11.06.2020 №1114 про накладення штрафу на АТ "Полтаваобленерго" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання задоволенню не підлягають.

Відповідно до положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з нормами частин першої, другої статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

На підставі викладеного, зважаючи на всі наведені обставини в їх сукупності та з урахуванням того, що позивачем доведено правомірність пред`явленого позову, а відповідачем доводи позовної заяви не були спростовані, суд дійшов висновку, що позовні вимоги належить задовольнити частково.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з частиною третьою статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених вимог.

З огляду на вищевикладене, зважаючи на часткове задоволення адміністративного позову АТ "Полтаваобленерго", суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на його користь витрати зі сплати судового збору в розмірі 16816,00 грн.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" (вул.Старий Поділ, 5, м. Полтава, Полтавська область, 36022, ідентифікаційний код 00131819) до Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (вул. Смоленська, 19, м. Київ 57, 03057, ідентифікаційний код 39369133) про визнання протиправною та скасування постанови задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати пункт 1 постанови Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №1114 від 11 червня 2020 року "Про накладення штрафу на AT "Полтаваобленерго" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання".

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь АТ "Полтаваобленерго" за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, сплачений при зверненні до суду судовий збір в розмірі 16 816,00 грн. (шістнадцять тисяч вісімсот шістнадцять гривень).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 03.10.2017 року.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 26 квітня 2021 року.

Суддя Н.Ю. Алєксєєва