Справа № 826/6091/18
Суддя: Донець В.А.
Дата ухвалення: 2019-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2019 року м. Київ № 826/6091/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Донця В.А., секретар судового засідання Новаковська І.Ю., розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування" до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про скасування припису в частині,

за участю представника позивача - адвокат Демченко О.А.

Публічне акціонерне товариство "Укргазвидобування" звернулось до суду позовом про скасування пункту 4 припису від 28.03.2018 №23, який оформлений Куп`янським районним відділом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області в частині усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки - пункт 4 щодо впровадження на об`єкті автоматизованої системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виявлення на АЗК №16 розташованої по вул. Казанцева, 23, с. Новоосинове, Куп`янського району, Харківської області, яка належить ПАТ "Укргазвидобування".

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.05.2018 відкрито провадження в адміністративній справі та ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

Представником позивача подано клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.09.2019 клопотання представника ПАТ "Укргазвидобування" задоволено та ухвалено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Судом проголошено вступну та резолютивну частині рішення.

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначив, що наказ Міністерства надзвичайних ситуацій у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 15.05.2006 №288, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 05.07.2006 за №785/12659, яким затверджено Правила улаштування експлуатації та технічного обслуговування систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі пожежі скасовані на підставі розпорядження Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 №166-р "Про скасування деяких наказів міністерств та інших центральних органів виконавчої влади", відтак вимога відповідача щодо провадження автоматизованої системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення, з урахуванням положень пункту 4 статті 53 Кодексу цивільного захисту України є безпідставною.

Також у позові зазначено, що протоколом від 04.04.2014 №4 засідання Комісії з питань техногенно-екологічної безпеки і надзвичайних ситуацій Харківської обласної державної адміністрації виключено АЗК з переліку потенційно-небезпечних об`єктів та об`єктів підвищеної небезпеки, які підлягають обладнанню системами раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі її виникнення до затвердження нових Правил улаштування, експлуатації та технічного обслуговування систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення відповідно до норм статті 53 Кодексу цивільного захисту України.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому зазначено про правомірність прийнятого припису та про хибність тверджень позивача, що наведені у позовній заяві, оскільки статтею 53 Кодексу цивільного захисту населення встановлено вимогу щодо влаштування на всіх об`єктах підвищеної небезпеки автоматизованих систем, а АЗК №16 управління УПГГК ПАТ "Укргазвидобування" є об`єктом з високим ступенем ризику та відноситься до об`єктів підвищеної небезпеки 2 класу.

Дослідивши письмові докази, суд установив.

Як убачається з матеріалів справи, в період з 27.03.2018 по 28.03.2018 Куп`янським районним відділом Головного управління ДСНС України у Харківській області була проведена позапланова перевірка виконання вимог приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 20.05.2016 №159 філії Управління з переробки газу та газового конденсату ПАТ "Укргазвидобування" Автозаправного комплексу у складі АЗС та АГЗП (АЗК №16) за адресою: Харківська область, Куп`янський район, с. Новоосинове, вул. Казанцева, 23.

Перевірка проводилась відповідно до вимог Закону України "Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 03.11.2016 та статті 6 Закону України "Про основні засади державного (контролю) у сфері господарської діяльності", наказу Куп`янського РВ ГУ ДСНС України у Харківській області №26 від 07.03.2018, повідомлення Куп`янського РВ ГУ ДСНС України у Харківській області від 16.03.2018 та посвідчення на проведення перевірки від 27.03.2018 №27.

Посвідчення на проведення перевірки від 27.03.2018 №27 отримано 27.03.2018 старшим інспектором Позивача з ПБ, НС та ЦЗ Десантнікова І.М., про що свідчить його особистий підпис у відповідній графі посвідчення.

За результатами проведеної перевірки відповідачем складено акт від 28.03.2018 №23 за результатами проведення поззапланової перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки (акт перевірки).

В розділу "Опис виявлених порушень" акту перевірки вказано, що в ході її проведення встановлено наступні порушення позивачем: 1) розділ V, глава 3, пункт 3.13 Правил пожежної безпеки України - не забезпечено пожежний щит (стенд) захистом вогнегасників від потрапляння прямих сонячних променів, а також захист знімних комплектуючих виробів від використання не за призначенням (для щитів та стендів, установлених поза приміщеннями); 2) розділ ІІІ, глава 2, пункт 2.23 Правил пожежної безпеки України - допускається зменшення розмірів евакуаційного виходу з побутових приміщень та приміщення оператора; 3) пункт 4 Постанови КМУ №775 від 30.09.2015 "Про затвердження Порядку створення та використання матеріальних резервів для запобігання і ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій" - не затверджено номенклатуру та обсяги матеріальних резервів відповідними органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та керівником підприємства; 4) стаття 53 Кодексу цивільного захисту України - не впроваджено автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення; 5) пункт 4.4.10 Правил техногенної безпеки у сфері цивільного захисту на підприємствах, в організаціях, установах та на небезпечних територіях - не розроблено фонограми текстів звернень до персоналу об`єктів та осіб, яких вони оповіщають.

На підставі наведених порушень, Куп`янським районним відділом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області прийнято припис від 28.03.2018 №23 про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, яким зобов`язано ПАТ "Укргазвидобування" в особі Філії Управління з переробки газу та газового конденсату вжити до 09.04.20218 наступних заходів: 1) забезпечити пожежний щит (стенд) захистом вогнегасників від потрапляння прямих сонячних променів, а також захист знімних комплектуючих виробів від використання не за призначенням (для щитів та стендів, установлених поза приміщеннями) (пропонувалось до виконання з 27.05.2015); 2) не допускати зменшення розмірів евакуаційного виходу з побутових приміщень та приміщення оператора (пропонувалось до виконання з 27.05.2015); 3) затвердити номенклатуру та обсяги матеріальних резервів відповідними органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та керівником підприємства (пропонувалось до виконання з 27.05.2015); 4) впровадити автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення (пропонувалось до виконання з 27.05.2015); 5) розробити фонограми текстів звернень до персоналу об`єктів та осіб, яких вони оповіщають (пропонувалось до виконання з 27.05.2015).

Не погоджуючись з пунктом 4 припису, позивач звернувся до суду з позовом.

Вирішуючи спір, суд ураховує таке.

Згідно з пунктом 11 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України (КЦЗ України) до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень.

Частиною першою статті 69 КЦЗ України передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи.

Відповідно до частини третьої статті 68 КЦЗ України приписи, постанови, розпорядження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, щодо усунення порушень встановлених законодавством вимог з питань техногенної та пожежної безпеки можуть бути оскаржені до суду в установлений законом строк.

Згідно з пунктом 1 "Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 №1052 (Положення), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

У пункті 3 зазначеного Положення визначено, що основними завданнями ДСНС України, зокрема, є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до частини першої статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

За змістом статті 7 цього Закону заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом. Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Судом установлено, що перевірка проводилась на підставі наказу Куп`янського РВ ГУ ДСНС України у Харківській області №26 від 07.03.2018, повідомлення від 16.03.2018 та посвідчення на проведення перевірки від 27.03.2018 №27

Частиною 3 статті 55 КЦЗ України передбачено, що забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

У відповідності до статті 64 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно зі статтею 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Щодо виявленого відповідачем порушення, відповідно до якого АЗК не обладнано автоматизованою системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення.

Відповідно до частини першої статті 53 КЦЗ України на об`єктах підвищеної небезпеки з метою своєчасного виявлення на них загрози виникнення надзвичайних ситуацій та здійснення оповіщення персоналу та населення, яке потрапляє в зону можливого ураження, створюються та функціонують автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення (автоматизовані системи).

Згідно з частиною четвертою статті 53 КЦЗ України вимоги до автоматизованих систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та систем оповіщення, а також їх улаштування, експлуатації і технічного обслуговування визначаються правилами, що затверджуються центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері цивільного захисту.

Зміст наведених норм статті 53 КЦЗ України дає підстави дійти висновку, що на об`єктах підвищеної небезпеки суб`єкт господарювання зобов`язаний улаштувати системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення, правила щодо улаштування яких затверджуються центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері цивільного захисту.

Разом з тим суд зазначає, що наказом Міністерства України надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи (МНС України) від 15.05.2006 №288 були затверджені "Правила улаштування, експлуатації та технічного обслуговування систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення", пунктом 4.1 яких було передбачено, що перелік об`єктів , які підлягають обладнанню системами раннього виявлення надзвичайних ситуацій, наведено у додатку до Правил.

В свою чергу, відповідно до наказу МНС України від 03.08.2011 №793, про внесення змін до наказу МНС України від 15.05.2006 №288 "Про затвердження Правил улаштування, експлуатації та технічного обслуговування систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення" із переліку об`єктів, які повинні обладнуватися зазначеними системами, АЗС виключено.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 №166-р Наказ МНС України від 15.05.2006 №288 скасовано як такий, що втратив актуальність та встановлює регуляторні бар`єри.

Отже, станом на момент проведення перевірки відповідача затверджені ДСНС України правила, які встановлюють вимоги до автоматизованих систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та систем оповіщення, а також їх улаштування, експлуатації і технічного обслуговування, відсутні.

Відтак суд погоджується з доводами представника позивача щодо відсутності затверджених правил улаштування систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та систем оповіщення, що позбавляє можливості виконати встановлений на законодавчому рівні обов`язок обладнати АЗК вказаною автоматизованою системою.

Водночас суд зазначає, що вимоги до проектування та монтування автоматизованих систем раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення визначають ДБН В.2.5-76:2014 "Автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення".

Відповідно до вимог пункту 3.2. вказаних ДБН В.2.5-76:2014 автоматизована системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення (СРВНСО) - автоматизована система класу «людина-машина», у якій суміщено автоматичні процеси виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій, спостереження та оброблення інформації щодо поточного стану об`єктів та будівель, інженерних споруд, мереж, що розташовані на територія з ризиком прояву небезпечних явищ і процесів, оперативне надання користувачам фактичної та прогнозованої інформації, а також оповіщення (за необхідності) працівників та керівників об`єкта, відповідальних за стан техногенної безпеки, посадових осіб органів виконавчої влади та місцевого самоврядування і населення при безпосередній участі людини-оператора.

Монтування СРВНСО виконується на підставі затвердженої проектної документації та технічної документації підприємств-виробників з урахуванням вимог норм із монтажу систем автоматизації, протипожежного захисту, інших норм та нормативно-правових актів (пункт 5.9.1 ДБН).

Для забезпечення віддаленого цілодобового нагляду за технічним станом СРВНСО, а також для прийняття з СРВНСО та передавання (ретрансляції) тривожних сповіщень про загрозу або виникнення надзвичайних ситуацій до систем вищого рівня реагування на ці сповіщення - системи централізованого пожежного та техногенного спостереження (надалі - СЦПТС) застосовуються Пульти централізованого спостереження за СРВНСО (далі - ПЦС). Порядок підключення ПЦС до СЦПТС визначається нормативно-технічними та нормативно-правовими документами щодо створення та функціонування СЦПТС (пункт 8.1 ДБН).

Так, згідно з вимогами пункту 8.2.1. ДБН В.2.5-76:2014 ПЦС розміщується в приміщеннях центрів обробляння тривожних сповіщень.

Як убачається зі змісту пункту 8.2.1 ДБН В.2.5-76:2014, оперативно-диспетчерська служба територіального органу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, отримує та реагує на сигнал з СРВНСО за допомогою ПЦС, який розміщується в приміщеннях центрів обробляння тривожних сповіщень.

Згідно з вимогами пункту 5.2.20 ДБН В.2.5-76:2014 СРВНСО повинна автоматично формувати та за командою оператора передавати до ПЦС тривожне сповіщення щодо виявлення загрози або виникнення НС разом з ідентифікатором електронної картки аварії, з можливістю отримання від ПЦС сигналу підтвердження його прийняття.

У пункту пункті 5.2.21 вказаних ДБН, за відсутності відповідного реагування оператора СРВНСО на інформацію про наявність ознак загрози виникнення НС СРВНСО автоматично формує та передає до ПЦС відповідне тривожне сповіщення з ідентифікатором картки аварії за найгіршим сценарієм розвитку НС.

Наведене свідчить, що ПЦС повинен отримувати з СРВНСО відповідні службові та тривожні сповіщення щодо загрози виникнення НС, у зв`язку з чим здійснюється відповідне подальше реагування на усунення загрози у порядку, визначеному вимогами ДБН В.2.5-76:2014. До того ж згідно додатку А "Склад системи" ДБН В.2.5-76:2014 до складу системи ПЦС має входити: сервер обробки даних, автоматизоване робоче місце оператора ПЦС, комунікаційне обладнання. Як убачається з додатку Е "Перевірка СРВНСО", під час прийняття СРВНСО до експлуатації проводиться перевірка, зокрема, наявності акта проведення дослідної експлуатації. При введенні в експлуатацію СРОВНСО складається акт, невід`ємним додатком якого є Акт тестового випробування щодо визначення технічної можливості передачі тривожного сигналу від систем спостереження до оперативно-диспетчерської служби (додатки Е, Ж ДБН В.2.5-76:2014).

Тобто, від наявності та належної роботи ПЦС оперативно-диспетчерської служби залежить можливість введення в експлуатацію СРВНСО та реалізація покладених на неї функцій.

Згідно з наказом ДСНС України від 22.08.2014 №481 "Про організацію централізованого та техногенного спостерігання» центром спостерігання було визначено ДП "Центр громадської безпеки 112".

Водночас, у зв`язку з реорганізаційними заходами в системі ДСНС ДП "ЦГБ-112" наказом від 11.05.2016 №218 "Про припинення ДП "Центр громадської безпеки 112" шляхом ліквідації" - ліквідовано.

Наведене свідчить, що у відповідача відсутня фактична можливість усунення вказаного позивачем в акті перевірки порушення, оскільки у позивача відсутній відповідний уповноважений орган, який би забезпечував прийом сигналу з ПЦС від СРВНСО для реагування в разі виявлення загрози чи виникнення НС, як того вимагає ДБН В.2.5-76:2014.

Тобто, неможливість відповідача встановити СРВНСО на АЗК є наслідком недотримання самим же контролюючим органом вимог ДБН В.2.5-76:2014 щодо необхідності забезпечення ПЦС, функціонування якого є обов`язковою умовою для улаштування та введення в експлуатацію СРВНСО на об`єкті. Доказів протилежного матеріали справи не містять.

У даному спорі суд ураховує, що під час перевірки встановлено, що АЗК не обладнано автоматизованою системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення. Однак, представник позивача вказав, що такий висновок ґрунтується на тому, що така система не під`єднана до відповідного обладнання контролюючого органу, проте перевіркою не встановлювалось наявність необхідного обладнання саме на АЗК. Водночас у зв`язку з незабезпеченням контролюючим органом можливості підключити автоматизовану систему раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій до централізованого обладнання контролюючого органу, АЗС обладнана необхідною системою пожежогасіння, яка в разі наявності технічної можливості для підключення до обладнання контролюючого органу відповідала б вимогам автоматизованою системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення. Наведена обставина відповідачем не спростована.

За таких обставин суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1762,00 грн. (платіжне доручення від 06.04.2018 №4758). Оскільки, позов задоволено повністю, то на користь позивача підлягають присудженню судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1762,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтею 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Скасувати пункту 4 припису Куп`янського районного відділу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 28 березня 2018 року №23 у частині зобов`язання філії Управління з переробки газу та газового конденсату Публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування" усунути порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки щодо необхідності впровадження на об`єкті АЗК №16, розташованої по вулиці Казанцева, 23, село Новоосинове, Куп`янського району, Харківської області, автоматизованої системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виявлення.

Стягнути на користь Публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування" судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1762,00 грн (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області.

Відповідно до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. З дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно зі статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Пунктом 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Закону України від 03 жовтня 2017 року №2147- VIIІ передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Повний текст рішення складено 21 квітня 2021 року.

Суддя В.А. Донець