Справа № 823/635/18
Суддя: Загороднюк А.Г.
Дата ухвалення: 2021-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2021 року

м. Київ

справа № 823/635/18

адміністративне провадження № К/9901/19073/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Загороднюка А.Г.,

суддів - Єресько Л.О., Соколова В.М.,

розглянувши у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 14.04.2020 (суддя Гаврилюк В.О.) та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.07.2020 (судді: Костюк Л.О., Бужак Н.П., Кобаль М.І.) за позовом Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради до Управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача - Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради та товариство з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс», про визнання протиправними та скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування.

Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради (далі Департамент освіти, позивач) подав позов до управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області (далі управління, відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним і скасувати рішення управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області, оформлене листом від 31.08.2018 № 268/4-07 про відмову у реєстрації бюджетних зобов`язань за договором № 11 від 15.01.2018 до договору поставки товару № 140 від 30.05.2017, укладеним між Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради, Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс;

- визнати протиправним та скасувати попередження управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області про неналежне виконання бюджетного законодавства від 26.01.2018 № 201/1-07;

- зобов`язати управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаській області зареєструвати бюджетні зобов`язання за договором № 11 від 15.01.2018 до договору поставки товару № 140 від 30.05.2017, укладеним між Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради, Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс.

В обґрунтування позовних вимог зазначено те, що за результатами відкритих торгів при закупівлі продуктів харчової промисловості для закладів Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради, вказаним департаментом (платник), Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради (замовник) та переможцем торгів ТОВ Каштан-Плюс (постачальник) (далі сторони) був укладений договір поставки товару від 30.05.2017 № 140 (далі договір). Предметом договору є поставка продуктів харчування за асортиментом та цінами, зазначеними у специфікації товару, що додається до цього договору, і є його невід`ємною частиною. Відповідно до п. 3.2 договору ціна договору становить 42000058,00 грн.

09.06.2017 між сторонами договору укладено додаткову угоду № 1 від 09.06.2017, якою п. 3.2 договору від 30.05.2017 № 140 викладено в новій редакції, а саме: розподілено загальну суму фінансування у розмірі 42000058,00 грн на дві частини, фінансування 2017 року становить 27791662,36 грн, фінансування 2018 року 14208395,64 грн.

18.12.2017 між сторонами договору укладено додаткову угоду № 9 від 18.12.2017, якою п. 3.2 договору від 30.05.2017 № 140 викладено в новій редакції, а саме: розподілено загальну суму фінансування у розмірі 42000058,00 грн на дві частини, фінансування 2017 року становить 21291662,36 грн, фінансування 2018 року 20708395,64 грн.

З метою реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань за 2018 рік із врахуванням вже зареєстрованих бюджетних зобов`язань на 2018 рік, що підтверджено додатковими договорами від 09.06.2017 та 18.12.2017, Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради до управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах була надана додаткова угода № 11 від 15.01.2018 до договору поставки товару № 140 від 30.05.2017, в якій пункт 3.2 договору від 30.05.2017 № 140 викладено у новій редакції, а саме: розподілено загальну суму фінансування у розмірі 42000058,00 грн на дві частини, фінансування 2017 року становить 19661348,09 грн, фінансування 2018 року 22338709,91 грн, який був наданий відповідачеві з метою реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань.

26.01.2018 управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах, розглянувши додаткову угоду № 11 від 15.01.2018, видало попередження від 26.01.2018 № 201/1-07 про неналежне виконання бюджетного законодавства, яким фактично відмовлено у реєстрації зазначеної додаткової угоди, що перешкоджає позивачеві здійснювати видатки за договором. У попередженні зазначається, що у 2017 році при укладенні договору № 140 від 30.05.2017 на суму 42000058,00 грн позивачем не були враховані вимоги ч. 4 ст. 48 Бюджетного кодексу України, договір укладено без відповідних бюджетних асигнувань. Це вважається не бюджетним зобов`язанням і не підлягає оплаті за рахунок бюджетних коштів.

Позивач зазначає, що всупереч вищезазначеному, відповідач здійснив реєстрацію та облік бюджетних зобов`язань по договору № 140 від 30.05.2017, відповідних додаткових угод №№ 1, 9, що свідчить про те, що вказані договори відповідають вимогам Бюджетного кодексу України та Порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02.03.2012 № 309, є підтвердженням бюджетного зобов`язання та підлягають оплаті за бюджетні кошти.

З врахуванням того, що рішенням Черкаської міської ради № 2-2886 від 29.01.2018 затверджений міський бюджет на 2018 рік, яким також передбачені бюджетні асигнування в повному обсязі на виконання договору поставки товару № 140 від 30.05.2017 із вищевказаними додатками, позивач повторно звернувся із додатковою угодою № 11 від 15.01.2018 до договору поставки № 140 від 30.05.2017 та відповідними реєстрами бюджетних зобов`язань. Листом від 31.01.2018 № 268/4-07 відповідач повторно відмовив позивачеві у реєстрації бюджетних зобов`язань (додаткової угоди № 11 від 15.01.2018), мотивуючи тим, що відсутні кошторисні призначення.

Позивач вважає, що дії відповідача є протиправними та такими, що базуються на неправильному розумінні викладених вище обставин та норм законодавства.

Згідно з укладеним договором від 30.05.2017 № 140 строк його дії визначено у п. 10.2, де зазначено, що дія договору припиняється при настанні однієї з умов, а саме: повного виконання сторонами своїх зобов`язань за договором; за згодою сторін; з інших підстав, передбачених чинним законодавством України. Проте, жодна з цих підстав не настала. Більше того, сторони чітко визначили умови фінансування на 2018 рік у додаткових угодах, які зареєстровані відповідачем.

Не зважаючи на це, підставою для підготовки попередження та відмови у реєстрації казначейських зобов`язань управлінням Державної казначейської служби в м. Черкасах є необґрунтованість, на думку відповідача, продовження здійснення виплат за надання послуг поставки продуктів харчування у 2018 році, а, отже, і неправильне розуміння умов договору та закупівлі. Відтак, відповідач помилково дійшов висновку, що дія договору припинилась з настанням 2018 року.

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 14.04.2020, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.07.2020 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Суд першої інстанції дійшов висновку, з яким погодився суд апеляційної інстанції про те, що бюджетне зобов`язання взяте за договором поставки товару від 30.05.2017 № 140 та додатковими угодами від 08.06.2017 № 1, від 13.08.2017 № 4, від 31.10.2017 № 9, від 29.11.2017 № 11 за 2017 рік повністю виконане сторонами договору у 2017 році, додаткова угода від 15.01.2018 № 11 укладена з метою поставки товару у 2018 році, без укладення нового договору поставки, з використанням договору від 30.05.2017 № 140, укладеного між сторонами на 2017 рік, всупереч змісту тендерної документації. Суди дійшли висновку, що приймаючи попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства та повертаючи без виконання подані позивачем документи, відповідач діяв у межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Підстави касаційного оскарження та їх обґрунтування.

У касаційній скарзі скаржник вказує на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, просить оскаржувані судові рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

У касаційній скарзі скаржник посилається на рішення Господарського суду Черкаської області про стягнення заборгованості за договором поставки товару № 140 від 30.05.2017 у справах №925/457/18, №925/709/18, №925/889/18, №925/1337/18. У цих рішеннях судами встановлено, що договір поставки товару № 140 від 30.05.2017 є чинним, ніким не оскаржувався, не визнаний судом не дійсним у визначеному Законом порядку, відповідно є обов`язковий для сторін, а тому у відповідача були відсутні підстави приймати рішення про відмову у реєстрації бюджетних зобов`язань за договором № 11 від 15.01.2018 до договору поставки товару № 140 від 30.05.2017.

Позиція інших учасників справи.

До Верховного Суду надійшов відзив на касаційну скаргу, у якому відповідач, посилаючись на те, що вимоги касаційної скарги є необґрунтованими та не можуть бути задоволені, просить в задоволенні касаційної скарги відмовити, а рішення судів попередніх інстанцій залишити без змін.

Рух касаційної скарги.

Ухвалою Верховного Суду від 01.09.2020 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 14.04.2020 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.07.2020.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 22.04.2021 зазначену адміністративну справу призначив до розгляду.

Установлені судами попередніх інстанцій обставини справи.

30.05.2017 між Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради та Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та ТОВ «Каштан-Плюс» укладено договір поставки товару № 140 (далі - Договір № 140), відповідно до якого ТОВ «Каштан-Плюс» зобов`язується поставити, а Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради в порядку та на умовах, визначених Договором № 140, зобов`язується прийняти й оплатити ТОВ «Каштан-Плюс» продукти харчування, напої, тютюн та супутню продукцію за асортиментом та цінами, зазначеними у Специфікації Товару, що додається до Договору і є його невід`ємною частиною.

Відповідно до пункту 3.2 вказаного Договору № 140 ціна Договору становить 42000058,00 грн з ПДВ.

09.06.2017 між Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради та Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та ТОВ «Каштан-Плюс» укладено додаткову угоду № 1 до договору поставки товару № 140 від 30.05.2017, відповідно до якої, керуючись пунктом 4 частини четвертої статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі», пункт 3.2 рамкової угоди № 140 від 30.05.2017 викладено в наступній редакції: ціна Угоди становить:42000058,00 грн. При цьому, фінансування 2017 року - 27 791 662,36 грн, фінансування 2018 року - 14208395,64 грн.

Інші пункти Угоди залишено без змін.

18.12.2017 між Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради та Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та ТОВ «Каштан-Плюс» укладено додаткову угоду № 9 до договору поставки товару № 140 від 30.05.2017, відповідно до якої, керуючись пунктом 4 частини четвертої статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі», пункт 3.2 договору поставки товару № 140 від 30.05.2017 викладено в наступній редакції: ціна Угоди становить 42000058,00 грн. При цьому, фінансування 2017 року - 21291662,36 грн; фінансування 2018 року - 20708395,64 грн.

Інші пункти Угоди залишено без змін.

15 січня 2018 року між Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради та Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та ТОВ «Каштан-Плюс» укладено додаткову угоду № 11 до договору поставки товару № 140 від 30.05.2017, відповідно до якої, керуючись пунктом 4 частини четвертої статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі», уклали додаткову угоду про наступне: пункт 3.2 договору поставки товару №140 від 30.05.2017 викладено в наступній редакції: ціна Договору становить:42000058,00 грн. При цьому, фінансування 2017 року - 19661348,09 грн; фінансування 2018 року - 2233709,91 грн.

Інші пункти Угоди залишено без змін.

З метою реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань на 2018 рік із врахуванням вже зареєстрованих бюджетних зобов`язань на 2018 рік, що, на думку позивача, підтверджено додатковими договорами від 09.06.2017 та 18.12.2017, Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради до УДКС України у м. Черкаси була надана додаткова угода № 11 від 15.01.2018 до договору поставки товару № 140 від 30.05.2017.

31.01.2018 Управління державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області направило до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради лист № 268/4-07, відповідно до якого відповідач зазначив, що Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради при укладенні додаткових угод до Договору № 140 повинен керуватися пунктом 1 частини чотирнадцятої статті 36 Закону України від 25.12.2015 № 922-VІІІ «Про публічні закупівлі», а саме: зменшити вартість договору до тієї суми, на яку затверджено кошторисні призначення в 2017 році, а не викладати в новій редакції в п. 3.2 Договору № 140 щодо перенесення залишку не використаної суми договору з перенесенням фінансування на 2018 рік, посилаючись на пункт 4 частини четвертої статті 36 Закону № 922.

Ця норма відображена в пункті 2.10 Порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України, який затверджено наказом від 02.03.2012 № 309, а саме у разі скорочення бюджетних асигнувань розпорядники бюджетних коштів повинні вживати заходи щодо ліквідації або скорочення обсягу бюджетних зобов`язань (договорів) та/або бюджетних фінансових зобов`язань, які перевищують уточнені плани асигнувань загального фонду бюджету, плани спеціального фонду.

Відповідно до абзацу 6 п.п. «а» п.2.9 гл. 2 Порядку № 309 органи казначейства не реєструють зобов`язання у разі недотримання розпорядниками бюджетних коштів бюджетних повноважень та обмежень, які вводяться законодавчими та іншими нормативно-правовими актами.

26.01.2018 Управління державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області направило до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради попередження № 201/1-07 про неналежне виконання бюджетного законодавства, відповідно до якого додаткова угода № 11 від 15.01.2018 до Договору № 140 оформлена з недотриманням вимог бюджетного законодавства, що відповідно до пункту 20 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України є порушенням бюджетного законодавства.

Враховуючи вищезазначене органи Казначейства не реєструють зобов`язання у разі недотримання вимог абзацу 7 пункту 2.9 наказу №309.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 117 Бюджетного кодексу України в усіх випадках виявлення порушень бюджетного законодавства до учасників бюджетного процесу може застосовуватися такий захід впливу, як попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства в строк до 30 календарних днів.

Не погоджуючись з такими діями та рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з цим позовом.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХНЬОГО ЗАСТОСУВАННЯ

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади врегульовано положеннями Бюджетного Кодексу України, Закону України «Про публічні закупівлі» і прийнятими на його виконання нормативно-правовими актами, зокрема, Порядком реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України, затвердженим наказом Міністерства фінансів України №309 від 2.03.2012, Порядком укладання і виконання рамкових угод, затвердженим наказом Міністерство економічного розвитку і торгівлі України №1372 від 15.09.2017, тощо.

Відповідно до статті 2 Бюджетного кодексу України бюджетне асигнування - це повноваження розпорядника бюджетних коштів, надане відповідно до бюджетного призначення, на взяття бюджетного зобов`язання та здійснення платежів, яке має кількісні, часові та цільові обмеження (пункт 6); бюджетне зобов`язання - це будь-яке здійснене відповідно до бюджетного асигнування розміщення замовлення, укладення договору, придбання товару, послуги чи здійснення інших аналогічних операцій протягом бюджетного періоду, згідно з якими необхідно здійснити платежі протягом цього ж періоду або у майбутньому (пункт 7); розпорядник бюджетних коштів - бюджетна установа в особі її керівника, уповноважена на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань, довгострокових зобов`язань за енергосервісом та здійснення витрат бюджету (пункт 47).

Стаття 22 Бюджетного кодексу України передбачає, що для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів.

Відповідно до приписів статті 43 Бюджетного Кодексу України при виконанні державного бюджету і місцевих бюджетів застосовується казначейське обслуговування бюджетних коштів. Казначейство України забезпечує казначейське обслуговування бюджетних коштів на основі ведення єдиного казначейського рахунку, відкритого у Національному банку України.

Казначейське обслуговування бюджетних коштів, зокрема, передбачає контроль при взятті бюджетних зобов`язань розпорядниками бюджетних коштів та здійснення інших операцій з бюджетними коштами.

Частиною п`ятою статті 48 Бюджетного Кодексу України передбачено, що казначейство України здійснює реєстрацію та облік бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів і відображає їх у звітності про виконання бюджету. При реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань здійснюється перевірка відповідності напрямів витрачання бюджетних коштів бюджетному асигнуванню, паспорту бюджетної програми (у разі застосування програмно-цільового методу у бюджетному процесі).

Згідно з пунктом 21 частини першої статті 116 цього Кодексу порушенням бюджетного законодавства є порушення порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань, а заходом впливу, відповідно до статті 117, є попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 117 Бюджетного кодексу України за порушення бюджетного законодавства до учасників бюджетного процесу можуть застосовуватися такі заходи впливу - попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства - застосовується в усіх випадках виявлення порушень бюджетного законодавства. Виявлені порушення бюджетного законодавства мають бути усунені в строк до 30 календарних днів.

Частиною першою статті 118 Бюджетного кодексу України передбачено, що попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства може застосовуватися учасниками бюджетного процесу, уповноваженими цим Кодексом на здійснення контролю за дотриманням бюджетного законодавства.

Порядок реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України затверджено наказом Міністерства фінансів України від 02.03.2012 №309.

Згідно з абзацом другим пункту 1.1 Порядку №309 орган Казначейства здійснює реєстрацію та облік бюджетних зобов`язань, бюджетних фінансових зобов`язань розпорядників і одержувачів бюджетних коштів відповідно до Бюджетного кодексу України та з урахуванням вимог Закону України «Про міжнародні договори України», законодавства у сфері закупівель, інших актів законодавства України, що не суперечать бюджетному законодавству, та цього Порядку.

Відповідно до пункту 2.2 Порядку №309 розпорядники бюджетних коштів протягом 7 робочих днів з дати взяття бюджетного зобов`язання подають до відповідного органу Казначейства Реєстр бюджетних зобов`язань розпорядників (одержувачів) бюджетних коштів за формою згідно з додатком 1 (далі - Реєстр) на паперових (у двох примірниках) та електронних носіях і оригінали документів або їх копії, засвідчені в установленому порядку, що підтверджують факт узяття бюджетного зобов`язання.

За умови взяття бюджетного зобов`язання, за яким застосовується процедура закупівлі товарів, робіт і послуг, розпорядник бюджетних коштів подає з урахуванням законодавства у сфері закупівель до органу Казначейства документи, зазначені в абзаці першому цього пункту, протягом 7 робочих днів з дати оприлюднення звіту про результати проведення процедури закупівлі у разі наявності в обліку органу Казначейства кошторису (плану використання бюджетних коштів) або протягом 7 робочих днів з дати взяття на облік органом Казначейства кошторису (плану використання бюджетних коштів).

Згідно пункту 2.9 Порядку №309 органи Казначейства не реєструють:

а) зобов`язання у разі: відсутності у розпорядника бюджетних коштів бюджетних асигнувань, встановлених кошторисом; відсутності документів, які підтверджують факт узяття бюджетного зобов`язання; відсутності затвердженого в установленому порядку паспорта бюджетної програми (крім випадків, у яких законодавством не передбачено його затвердження); невідповідності напрямів витрачання бюджетних коштів бюджетному асигнуванню, паспорту бюджетної програми; відсутності документів щодо закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до законодавства у сфері закупівель; недотримання розпорядниками бюджетних коштів бюджетних повноважень та обмежень, які вводяться законодавчими та іншими нормативно-правовими актами; недотримання вимог щодо оформлення поданих документів;

б) фінансові зобов`язання у разі: відсутності відповідного бюджетного зобов`язання, відображеного у бухгалтерському обліку виконання державного та місцевих бюджетів; відсутності у розпорядника бюджетних коштів фактичних надходжень спеціального фонду; відсутності документів, які підтверджують факт узяття бюджетного фінансового зобов`язання; недотримання вимог щодо оформлення поданих документів; невідповідності фінансового зобов`язання відповідному бюджетному зобов`язанню, відображеному в бухгалтерському обліку виконання державного та місцевих бюджетів; недотримання розпорядниками бюджетних коштів бюджетних повноважень та обмежень, які вводяться законодавчими та іншими нормативно-правовими актами.

У таких випадках органи Казначейства зобов`язання та/або фінансові зобов`язання не реєструють, а застосовують заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, визначені Бюджетним кодексом України.

Відповідно до частини другої статті 7 Закону України «Про публічні закупівлі» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів:

- до здійснення оплати за договором про закупівлю перевіряє наявність договору про закупівлю, річного плану закупівель та звіту про результати проведення процедури закупівлі, які підтверджують проведення процедури закупівлі, за результатами якої укладено договір про закупівлю;

- вживає заходів з недопущення здійснення платежів з рахунка замовника згідно з узятим фінансовим зобов`язанням за договором про закупівлю у випадках: відсутності або невідповідності встановленим законодавством вимогам необхідних документів, передбачених абзацом другим цієї частини; відміни процедури закупівлі; набрання законної сили рішенням суду про визнання результатів процедури закупівлі недійсними; на період призупинення процедури закупівлі; наявності відповідного рішення органу оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Статтею 36 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Учасник - переможець процедури закупівлі під час укладення договору повинен надати дозвіл або ліцензію на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання такого дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законодавством.

Забороняється укладання договорів, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель, крім випадків, передбачених цим Законом.

Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 4) продовження строку дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі; 5) узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг); 6) зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини п`ятої цієї статті.

Дія договору про закупівлю може продовжуватися на строк, достатній для проведення процедури закупівлі на початку наступного року, в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної в договорі, укладеному в попередньому році, якщо видатки на цю мету затверджено в установленому порядку.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 341 КАС України).

Предметом судового контролю у цій справі є рішення управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області, оформлене листом від 31.08.2018 № 268/4-07 про відмову у реєстрації бюджетних зобов`язань за договором № 11 від 15.01.2018 до договору поставки товару № 140 від 30.05.2017; попередження управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області про неналежне виконання бюджетного законодавства від 26.01.2018 № 201/1-07; зобов`язання управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаській області зареєструвати бюджетні зобов`язання за договором № 11 від 15.01.2018 до договору поставки товару № 140 від 30.05.2017, укладеним між Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради, Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс.

Аналіз наведених у попередньому розділі норм дає підстави для висновку, що передумовою реєстрації бюджетного зобов`язання є перевірка наявності договору про закупівлю, річного плану закупівель та звіту про результати проведення процедури закупівлі, які підтверджують проведення процедури закупівлі, за результатами якої укладено договір про закупівлю. До того ж така перевірка повинна обов`язково проводитися до здійснення оплати за договором про закупівлю.

Крім того, Верховний Суд вважає за необхідне заначити, що згідно пункту 4 Положення про управління (відділення) Державної казначейської служби України у районах, районах у містах, містах обласного, республіканського значення, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.10.2011 №1280, управління Казначейства відповідно до покладених на них завдань та в установленому законодавством порядку, зокрема, здійснюють реєстрацію та облік бюджетних зобов`язань розпорядників та одержувачів бюджетних коштів; здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, контроль за: дотриманням розпорядниками та одержувачами бюджетних коштів, іншими клієнтами вимог законодавства у сфері закупівель в частині наявності, відповідності та правильності оформлення документів; застосовують або здійснюють заходи впливу за порушення бюджетного законодавства.

Управління Казначейства в установленому порядку мають право, зокрема, повертати без виконання документи, подані розпорядниками та одержувачами бюджетних коштів, іншими клієнтами і стягувачами у передбачених законодавством випадках; надавати попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою щодо усунення порушення бюджетного законодавства, а також складати протоколи про порушення бюджетного законодавства учасниками бюджетного процесу, на підставі яких зупиняти в межах повноважень, передбачених законом, операції з бюджетними коштами, а також ініціювати призупинення бюджетних асигнувань; звертатись до суду, в тому числі у разі виявлення порушень бюджетного законодавства (пункт 6 Положення).

Отже, в цьому випадку саме на Управління Державної казначейської служби України у місті Черкасах Черкаської області покладені обов`язки з контролю за відповідністю та правильністю оформлення документів у сфері закупівель.

Судами попередніх інстанцій встановлено, 26.01.2018 Управління державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області направило до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради попередження № 201/1-07 про неналежне виконання бюджетного законодавства, відповідно до якого додаткова угода № 11 від 15.01.2018 до Договору № 140 оформлена з недотриманням вимог бюджетного законодавства, що відповідно до пункту 20 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України є порушенням бюджетного законодавства.

Підставою для винесення оскаржуваного рішення стала відсутність документально підтверджених об`єктивних обставин для укладення додаткової угоди № 11 від 15.01.2018 згідно зі статтею 36 Закону України «Про публічні закупівлі» та недотримання позивачем правових засад функціонування бюджетної системи України, що на думку відповідача є порушенням бюджетного законодавства України.

Верховний Суд зазначає, що відповідно до Бюджетного кодексу України, бюджетний період, становить один календарний рік, який починається 1 січня кожного року і закінчується 31 грудня того ж року.

Згідно з тендерною документацією строк поставки товарів є квітень - грудень 2017 року, таким чином укладаючи додаткову угоду № 11 від 15.01.2018 до договору поставки товару № 140, сторони фактично порушили зміст тендерної документації.

Як свідчать матеріали справи, вимоги договору поставки товару від 30.05.2017 № 140 укладеного між Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської ради, позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс виконано у повному обсязі у 2017 році, товар поставлено та проведено розрахунок.

Отже, під час розгляду справи фактично підтверджено, що вказані додаткові угоди укладені з метою поставки товару у 2018 році, без укладення нового договору поставки, з використанням договору від 30.05.2017 № 140 укладеного між сторонами на 2017 рік.

Суд зазначає, що бюджетне зобов`язання взяте за договором поставки товару від 30 травня 2017 року № 140 та додатковими угодами від 08 червня 2017року № 1, від 13 серпня 2017року № 4, від 31 жовтня 2017 року № 9, від 29 листопада 2017 року № 11 за 2017 рік повністю виконане сторонами договору у 2017 році, додаткова угода від 15 січня 2018 року № 11 укладена з метою поставки товару у 2018 році, без укладення нового договору поставки, з використанням договору від 30 травня 2017 року № 140, укладеного між сторонами на 2017 рік, всупереч змісту тендерної документації.

Враховуючи викладене, колегія суддів Верховного Суду погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що приймаючи попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства та повертаючи без виконання подані позивачем документи, відповідач діяв у межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 02 жовтня 2018 року у справі №823/586/18.

Доводи касаційної скарги таких висновків не спростовують і зводяться до переоцінки встановлених судами обставин справи.

За цих обставин, Верховний Суд дійшов висновку, що рішення судів першої та апеляційної інстанції у цій справі є законними та обґрунтованими, оскільки суди, всебічно перевіривши обставини справи, вирішили спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, у судових рішеннях повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, а доводи касаційної скарги їх не спростовують.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги.

За такого правового регулювання та обставин справи суд касаційної інстанції погоджується з висновками судів попередніх інстанцій.

Викладені в касаційній скарзі доводи щодо помилковості висновків судів попередніх інстанцій не підтвердилися під час розгляду касаційної скарги у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду.

Отже, Верховний Суд констатує, що оскаржувані судові рішення ґрунтуються на правильно встановлених фактичних обставинах справи, яким надана належна юридична оцінка із правильним застосуванням норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, а суди під час розгляду справи не допустили порушень процесуального закону, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги залишає судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а касаційну скаргу без задоволення.

За змістом частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Таким чином, зважаючи на приписи статті 350 КАС України, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

Висновки щодо розподілу судових витрат

Відповідно до частини шостої статті 139 КАС України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки Верховний Суд не змінює судові рішення та не ухвалює нове, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 356, 359 КАС України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 14.04.2020 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.07.2020 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач А.Г. Загороднюк

судді Л.О. Єресько

В.М. Соколов