Справа № 200/4730/21
Суддя: Циганенко А.І.
Дата ухвалення: 2021-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 квітня 2021 р. Справа №200/4730/21

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Циганенко А.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до управління Виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області (місцезнаходження: 84122, Донецька область, м. Слов`янськ, вул. Свободи, 5, ) про визнання протиправним дій та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

16 квітня 2021 року засобами поштового зв`язку позивач, ОСОБА_1 , подав до суду адміністративний позов до відповідача, управління Виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області, у якому просив:

- визнати протиправними дії відповідача щодо припинення виплати страхових виплат з 01 липня 2015 року по теперішній час,

- зобов`язати відповідача поновити та виплатити страхові внески з дати їх припинення з 01 липня 2015 року по теперішній час з урахуванням сум заборгованості.

Позовні вимоги вмотивовані тим, що відповідач протиправно з підтяв не передбачених законодавством припинив виплати щомісячних страхових виплат з 01 квітня 2015 року.

Згідно з частиною 2 статті 171 Кодекс адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Ознайомившись з позовною заявою, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам статі 161 КАС України з огляду на наступне.

Позивачем подано клопотання про поновлення строку звернення до суду, яке вмотивовано тим, що строк був пропущений з причин ускладнення перетину лінії розмежування та державного кордону, а також короновірусною інфекцією.

Згідно з частиною 1 статті 5 КАС України що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частина 1 статті 118 КАС України визначає, що процесуальні строки це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до частин 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини першої якої якщо підстави, вказані особою в заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За правовою позицією, яка викладена в постанові Верховного Суду від 31.03.2021 у справі №240/12017/19, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Страхові виплати є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі з липня 2015 року позивач мав об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про причини припинення виплати.

Отже, з дня припинення виплат позивач вважається таким, що повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли позивач без зайвих зволікань, в розумний строк після неотримання виплати, демонструючи свою необізнаність про причини такої невиплати звернувся до відповідача із заявою про надання йому відповідної інформації. Тільки в такому випадку позивач вважається таким, що дізнався про порушення його прав при отриманні від відповідача відповіді на подану ним заяву.

В позовній заяві позивач зазначив, що дізнався про припинення виплати страхових виплат з червня 2015 року з невідомих йому причин, а запит про причини припинення виплат подав тільки у лютому 2021 року. Триваюча пасивна поведінка позивача не свідчить про дотримання ним строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Отже отримання позивачем листа відповідача від 09.03.2021 №К-01-04/19/133 у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку, оскільки такі дії позивач почав вчиняти більш ніж через 5 років після неотримання виплати за червень 2015 року.

Карантинні обмеження були вперше введені на території України з 12 березня 2020 року постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211. Запроваджені обмежувальні протиепідемічні заходи об`єктивно не перешкоджали позивачу вчинити дії для реалізації свого права як дізнатися про причини припинення виплати, так і на звернення до суду засобами поштового зв`язку. Підтвердженням цього є дана позовна заява та додані до неї документи, які були подані/отримані за допомогою поштового зв`язку.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Підстави пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання позовної заяви.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

У контексті забезпечення реалізації права на оскарження судового рішення та вирішення питання поновлення строків на таке оскарження у рішеннях ЄСПЛ сформувалась стала практика, відповідно до якої поновлення строків на оскарження може бути виправданим, якщо пропуск строку є поважний, об`єктивно незалежний від волі та поведінки скаржника.

Отже, підстави, якими позивач обґрунтовує причини пропуску строку звернення до суду, є неповажними.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк (частина 1 статті 133 КАС України).

Позивач просить відстрочити або розстрочити сплату судового збору, оскільки не отримує соціальну допомогу (так в клопотанні) з серпня 2015 року.

Разом з тим, зазначена позивачем обставина не характеризує його майновий стан, оскільки позивачем не подано доказів того, що страхові виплати є єдиним джерелом його існування.

Відповідно до статті 4 Закону України від 08 липня 2011 року №3674-VI «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Частиною 2 цієї статті визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною - 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України від 15 грудня 2020 року №1082-IX «Про Державний бюджет України на 2021 рік» установлений у 2021 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня для працездатних осіб - 2270,00 гривень.

Позивачем заявлені вимоги немайнового характеру.

Таким чином, під час подання позову позивач мав сплатити судовий збір за адміністративний позов майнового характеру - 908,00 гривень (2270*0,4)

За приписами частини 1, 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду:

- заяви, в якій вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду, та подати докази на їх підтвердження,

- оригіналу документа про сплату судового збору в сумі 908,00 гривень за наступними реквізитами: отримувач коштів - Донецьке ГУК/Слов`янська МТГ/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37967785; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA4005658; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Керуючись статтями 2, 5, 118, 122, 123, 126, 132, 133, 160, 161, 169, 248, 251, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

підстави пропуску строку звернення до суду, вказані ОСОБА_1 , визнати неповажними.

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення або розстрочення сплати судового збору залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви: десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків у встановлений судом строк, позовна заява буде вважатись неподаною, та її буде повернуто позивачу.

Ухвала постановлена, складена та підписана 26 квітня 2021 року.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.І. Циганенко