Справа № 711/5638/18
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2021-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 711/5638/18 Прізвище судді (суддів) першої інстанції:
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 квітня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Бужак Н.П., Кобаля М.І.;

за участю секретаря: Несін К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - Брунь Володимира Івановича на рішення Придніпровського районного суду міста Черкаси від 27 липня 2020 року ( розглянута у відкритому судовому засідання, м. Черкаси, дата складання повного тексту рішення - 27 липня 2020 року ) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції Черкаської області ОСОБА_2, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Смілянський міський відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області про скасування постанови, -

В С Т А Н О В И Л А:

У липні 2020 року, ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Придніпровського районного суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач 1), Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції Черкаської області ОСОБА_2 (далі - відповідач 2), третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Смілянський міський відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області про скасування постанови. Свої вимоги мотивує тим, що постановою головного інспектора будівельного нагляду інспек ційного відділу управління Держархбуд інспекції у Черкаській області ОСОБА_2 від 02 квітня 2018 р., було накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8534,0 гри вні та постановлено у порядку передбаченому ст..308 КупАП стягнути з нього штраф в подвійному розмірі в сумі 17768,00 грн. за вчинення адмінправопорушень, передбачених ч.1,ч.5,ч.9,ч.12 ч.І т..96 КупАП.

Зазначає, що оскаржувана постанова вручена йому да тою 02 липня 2018 р., що вбачається з його розписки на постанові ДВС.

На думку позивача, інспектор Держархбуду інспекції у Черкаській області ОСОБА_2 з повним усвідомленням своїх зловживань вчинила явний службовий підлог. А саме, безкарний фальсифікат по причині «розтозійства та остолопства» свого керівництва як у Черкаській області, так і в державній архітектурно-будівельній ін спекції України Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України.

Позивач вказує на факти, а саме, те, що: не існує у природі так званого адмінправопорушника, а саме, ОСОБА_1 , який народився у Львівській області Городищенському районі, с. Орловець. Адже не існує у природі такого населеного пункту де народився так званий адмінправопорушник ОСОБА_1 , що незаперечно з копії його паспорта серії НОМЕР_1 , виданого Смілянським МВ УМВС України в Черкаській області,09.11.2007 р., де на сторінці № №1,2 вказані інші анкетні дані.

Також зазначає, що у адмінпротоколі умисно приховано, що так зва ний адмінправопорушник є інвалідом 2 групи (довічно) ,а тому, потребував допомоги захисника (адвоката), як це передбачено ч.2ст.217 КУпАП. Натомість таке право на його захист було ігноровано шляхом приховування його каліцтва та інвалідності у фальшованій постанові.

Більше того, позивач вказує, що у Черкаській області,у м. Сміла, де буцімто, він мешкає, ніколи не існувало та не існує у природі його місця проживання, а саме, АДРЕСА_1 , що незаперечно з даних його паспорта на стор. № 11.

На думку позивача, така фальсифікація його адреси була умисно вчинена інспектором ОСОБА_2 , щоб виключити його виклик на розгляд адмінматеріалів.

Позивач зазначає, що він не міг вчиняти так звані адміністративні правопорушення у період з 1987 р. по 2017 р., бо з даних Смілянської ОДПІ ГУ ДФС у Черкаській області від 20 червня 2018 р. № 7833 з реєстру РФПП ОСОБА_1 , ще (11 років тому) з 1-го кварталу 2007 року займався підприємницькою діяльністю. Бо він припинив підприємницьку діяльність у 2007 році. Натомість так звані усі адміністративні правопорушення буцімто мали місце у період з 1987 р. по 2017 рік.

Тобто, на його думку, фальшування оскаржуваної постанови незаперечні де сфабриковано, що ОСОБА_1 буцімто продовжував незакон не будівництво ще 10 років, а саме з 2007 р., аж до 2017 р.

Також вказує, що постанова підлягає скасуванню, в зв`язку з тим, що вона ухвалена по сфабрикованому адміністративному протоколу № 30 від 22 березня 2018 року, який не має юридичної сили, правового значення та процесуальних наслідків. На його думку, інспектор ОСОБА_2 заднім числом притягнула його за так звані адміністративні правопорушення, яких не було у природі, бо це такі норми КУпАП та інші законодавчі акти не були прийняті, адже такої нормативної бази ще не існувало у природі. Як вбачається з адміністративного протоколу - ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, згідно ч. 1, ч. 5, ч. 12, ч. 13, ч. 9 ст. 96 КУпАП. А саме за те, що порушив вимоги законодавства, будівельні норми, держстандарти і правила під час будівництва, які віднесені щодо об`єктів 2 та 3 категорії складності. Натомість, ні в адміністративному протоколі ні у постанові не визначено, всупереч ст.. 32 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд. Тобто, на його думку, інспектором ОСОБА_2 не проводилися розрахунки категорійності чи класу наслідків, що виключає категоричне віднесення об`єкту перевірки саме до об`єктів зі значними наслідками. А це призводить до застосування неналежних санкцій передбачених нормами КУпАП, на які посилається інспектор. Адже, у адмінпротоколі та постанові не було проведено ідентифікацію та обліку об`єкта підвищеної небезпеки відповідно вимог п. 15 порядку затвердженого постановою Кабміну України від 11.07.2002 року № 956.

Просить скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Держархбуд інспекції у Черкаській області ОСОБА_2 від 02 квітня 2018 р., яка по сфантазованому фальсифікату наклала на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8 534, 00 грн. та постановила у порядку передбаченому ст..308 КупАП стягнути з нього штраф в подвійному розмірі в сумі 17068,00 гривень за вчинення адміністративного правопорушень, передбачених ч.1,ч.5,ч.9,ч.12 ч.13 ст..96 КупАП. Також, просить суд провадження у справі закрити.

Рішенням Придніпровського районного суду міста Черкаси від 27 липня 2020 року адміністративний позов залишено без задоволення.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, представником позивача подано апеляційну скаргу, в якій просять скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове, яким позов задоволити.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню та погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позовних вимог, з огляду на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції, що відповідно до направлення для проведення позапланової перевірки від 06.03.2018 № 85 на підставі наказу Держархбудінспекції України від 08.09.2015 року № 976 та листа Смілянської місцевої прокуратури від 05.01.2018 р.№ 157-01-18 головними інспекторами будівельного нагляду ОСОБА_2. та ОСОБА_3. було здійснено позапланову перевірку (строк дії направлення з 06.03. 2018року по21.03.2018 року) на об`єкті «будівництво металевих гаражів, боксів для ремонту автотранспортної техніки майстерні по ремонту автотракторної техніки за адресою: м. Сміла, пров. Левенцова біля будинку № 8, Черкаська область про що ОСОБА_1 поставив свій підпис на направленні та отримав копію направлення. Відповідно до направлення №85/1 22.03.2018 року було продовжено перевірку(строк дії направлення з 22.03. по 23.03.2018 року) про що ОСОБА_1 поставив свій підпис на направленні та отримав копію направлення.

За результатами проведеної перевірки встановлено на якій був присутній ОСОБА_1 з адвокатом Погорілим Р.О., що ОСОБА_1 збудував металеві гаражі, бокси для ремонту автотранспортної техніки, майстерні по ремонту автотранспортної техніки, токарного цеху загальними розмірами 14Х16м.з проведенням до них електроживлення без отримання відповідного документу дозвільного характеру, який дає право розпочинати будівельні роботи та розробленої проектної документації; під час проведення будівельних робіт на об`єкті не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду; закінчені будівництвом об`єктом, що експлуатуються, не прийняті в експлуатацію, що є порушенням ст.. 7, ст.. 9 ЗУ «Про архітектурну діяльність», ч. 1 ст. 31, п. 1 1 ч. 1 ст. 34, ч. 8 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 4 ч. 1 ст. 25 ЗУ «Про основи містобудування», п. 5, п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ від 13 квітня 2011 року № 466, п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого Постановою КМУ від 13 квітня 2011 року № 461, п. 7.2 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва».

Як наслідок передбачена відповідальність згідно ч. 1, ч. 5, ч. 9, ч. 12, ч. 13 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Посадовими особами Управління було складено відповідно акт за результатами проведеного позапланового заходу № 85, про що поставили свій підпис було винесено припис №31 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудування діяльності , будівельних норм, стандартів і правил № 31 від 22.03.2018 року примірник якого отримав ОСОБА_1 та протокол про адміністративне правопорушення № 30 від 22.03.2018 року в межах однієї перевірки щодо виявленого порушення.

Відповідно до ч.1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Також, ОСОБА_1 роз`яснено його права та обов`язки відповідно до ст.268 КУпАП, про що він поставив свій підпис, як особи, що притягується до адміністративної відповідальності та йому повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 02.04.2018 року о 14 год. та про те що другий примірник протоколу він отримав.

Надаючи правову оцінку обставинам та матеріалам справи, а також наданим додатковим поясненням та запереченням сторін, колегія суддів зазначає наступне.

В силу ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є, зокрема, захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до ч. 3 ст. 288 КУпАП оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення здійснюється у порядку, визначеному КАС України, з особливостями, встановленими КУпАП.

У відповідності до п. 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду; ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553. Відповідно до п. 7 Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Згідно з вимогами ч. 9 Постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно з вимогами ч. 9 Постанови КМУ від 23 травня 2011 року № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право: безперешкодного доступу на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи тощо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудування діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до п. 14 Порядку суб`єкта містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль зобов`язаний одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 10 Порядку № 244 уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

Згідно п. 13 Порядку №244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним, уповноважена посадова особа, що складає протокол, робить про це відповідну примітку в ньому.

Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (пункт 13 Порядку № 244).

Отже, за змістом вище наведених правових норм вбачається, що суб`єкт містобудування щодо якого здійснюється перевірка має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, та за його наслідками отримувати Акт перевірки та протокол, а також надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки.

Таким чином, при здійсненні заходів архітектурно-будівельного контролю посадовими особам Управління державної архітектурно-будівельної інспекції України у Черкаській області виконувалися повноваження, визначенні чинним містобудівним законодавством та у спосіб, встановлений вищезазначеними нормативними актами. Оскаржувана постанова винесена у відповідності до вимог законодавства в межах компетенції посадових осіб органів держархбудконтролю.

Як встановлено матеріалами справи, що під час виготовлення примірника постанови посадовою особою було допущено технічну описку та помилково зазначено місцем народження Львівську область, складеного щодо позивача. При цьому і в акті перевірки, і в протоколі та приписі анкетні дані порушника зазначено вірно. А тому суд вважає, що технічна помилка по тексту оскаржуваної постанови не впливає жодним чином на кваліфікацію виявленого порушення та не дає підстави скасувати постанову при факті наявності порушень.

Щодо посилання позивача про необізнаність у притягненні його до адміністративної відповідальності, колегія суддів зазначає наступне.

Так, колегія суддів приходить до висновку, що дане посилання є хибним , так як на акті складеного за результатами позапланового заходу, щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 85, приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 31 та протоколі про адміністративне правопорушення № 30 ознайомлений з матеріалами перевірки під особистий підпис де зазначається час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Щодо посилання позивача на відсутність у нього представника, що як наслідок є порушенням його прав не відповідає дійсності, так як під час складання матеріалів про притягнення особи до адміністративної відповідальності був присутній представник позивача Погорілий Р. О. відповідно до договору про надання правової допомоги від 30.01.2018 року(том№1 арк.спр.116), що підтверджується підписом представника на акті, щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 85 складеного під час перевірки.

Щодо посилання позивача на те, що він не міг вчинити інкриміновані йому адміністративні правопорушення у АДРЕСА_2, бо такої адреси ніколи не існувало і не існує у природі, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до листа наданого Виконавчим комітетом Смілянської міської ради від 20.02.2018 № 246/01-01-15 на запит Управління ДАБІ у Черкаській області щодо надання інформації стосовно адреси будівництва та особи забудовника будівлі майстерні по ремонту автотракторної техніки на пров. Левенцова, зазначають, що за наявною в управлінні архітектури, регулювання забудови та земельних відносин м. Сміла інформацією, вказані споруди розміщені на АДРЕСА_2 ФОП - ОСОБА_1 без відповідного дозволу та без оформлення землекористування (том.№1 арк.спр.115).

Відповідно до листа наданого на звернення Смілянської міської ради від 26.06.2018 року до Смілянського міського РЕМ від 04.07.2018 року № 1783 зазначається, що з ОСОБА_1 існують договірні відносини з електропостачання та укладено договір № 0313125 від 12.06.2013 року про користування електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 (том. №1 арк.спр.117).

Відповідно до ч. 8 ст. 32 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Також, колегія суддів вважає незрозумілим посилання позивача на те, що інспектор будівельного нагляду ОСОБА_2 віднесла дану споруду до об`єктів ІІ та ІІІ категорії складності, так як відповідно до вчинених правопорушень особу притягували до відповідальності, що передбачена ч. 5 ст. 96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та ч. 9 ст. 96 КУпАП згідно якої експлуатація будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Як вбачається з паспортних даних ОСОБА_1 ,він народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Орловець, Городищенського району Черкаської області та зареєстрований в АДРЕСА_1 , позапланова перевірка була направлена за іншою адресою за адресою АДРЕСА_2 .

Як вбачається з листа Комунального некомерційного підприємства «Смілянська міська поліклініка» Смілянської міської ради №01-14/48 від 19.07.2019 року (том №2 арк.спр.20) зазначено ,що згідно першої заяви в листопаді 2019 року ОСОБА_1 був запрошений по мобільному телефону в поліклініку, він на прийом не з`явився, був здійснений виїзд додому, але за адресою ( АДРЕСА_1 ) ОСОБА_1 не проживає.

Згідно другої заяви 27.12.2019 року ОСОБА_1 знову був запрошений до лікаря - психіатра на прийом. Був оглянутий лікарем -психиатром. Заведена амбулаторна картка.. Амбулаторні картки знаходяться або в реєстратурі КНП «ЦПМСД`СМР,або на руках у пацієнтів.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, протокол складено на ОСОБА_1 02.04.2018 року, довіреність ОСОБА_1 надавав ОСОБА_4 08 червня 2018 року, яка посвідчена приватним нотаріусом Новіковим Ігорем Миколайовичем та зареєстровано в реєстрі за №2522. Крім того , ОСОБА_1 24.04.2020 року звертається до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області суду та судом було відкрито провадження по справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до Смілянської міської ради Черкаської, області, Управління державної архітектурно-будівельної інстанції у Черкаській області, 3-ті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про визнання права власності на самочинне будівництво 3-х сумісних авто гаражів (самочинно збудовані авто гаражі розміром 14х16,які зведені на земельній ділянці розміром300,00кв.м,за адресою АДРЕСА_2 . А тому на думку суду представник позивача Брунь В.І. умисно затягує розгляд даної справи, шляхом витребування амбулаторної картки Комунального некомерційного підприємства «Смілянська міська поліклініка» Смілянської міської ради, оскільки в даному листі зазначено,що вона знаходиться або в реєстратурі або на руках ОСОБА_1 , що не позбавляло право позивача або його представника принести дану картку в суд. Крім того судом було надано термін представнику позивача Брунь В.М. для надання доказів, які зазначені Головою СПЕК Кульбіцьким О.В. при поверненні справи до суду для проведення експертизи (том.№2арк.спр.1),які в судове засідання з січня 2020 року так і не були надані ,що унеможливлює і направлення справи на експертизу, що призводить до порушення розумних термінів розгляду адміністративного позову. В разі необхідності суд вважає можливо призначити експертизу ОСОБА_1 в окремому провадженні.

Відповідно до ст. 251 КпАП України, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 280 КпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції в повній мір досліджено обставини справи на підставі яких суд прийшов до правильного висновку, що вимоги позивача є необґрунтованими та такими що не підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням вище викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 2, 10, 11, 205, 241, 242, 243, 251, 272, 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - Брунь Володимира Івановича - залишити без задоволення, а рішення Придніпровського районного суду міста Черкаси від 27 липня 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена.

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: Н.П. Бужак

М.І. Кобаль