Справа № 580/591/21
Суддя: М.А. Білоноженко
Дата ухвалення: 2021-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2021 року справа № 580/591/21
м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Білоноженко М.А. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Обласної медико-соціальної експертної комісії №2 Комунального закладу Черкаський обласний центр медико-соціальної експертизи Черкаської обласної ради про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

09.02.2021р. до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі позивач) із позовом до Обласної медико-соціальної експертної комісії №2 Комунального закладу Черкаський обласний центр медико-соціальної експертизи Черкаської обласної ради (далі відповідач), в якому просить:

- визнати протиправними дії обласної медико-соціальної експертної комісії № 2 комунального закладу Черкаський обласний центр медико-соціальної експертизи Черкаської обласної ради щодо проведення медико-соціальної експертизи та встановлення ОСОБА_1 15 відсотків втрати професійної працездатності без його участі;

- визнати протиправними дії обласної медико-соціальної експертної комісії № 2 комунального закладу Черкаський обласний центр медико-соціальної експертизи Черкаської обласної ради щодо не встановлення ОСОБА_1 ІІІ групи інвалідності;

- зобов`язати обласну медико-соціальну експертну комісію № 2 комунального закладу Черкаський обласний центр медико-соціальної експертизи Черкаської обласної ради повторно провести медико-соціальну експертизу стосовно ОСОБА_1 у відповідності з постановою Кабінету Міністрів України від 03.12.2009 №1317 Питання медико-соціальної експертизи.

В обґрунтування позовних вимог, викладених у позовній заяві, позивачем зазначено, що при встановленні позивачу відповідачем 15 відсотків втрати професійної працездатності сам позивач на засідання комісії не викликався, його не опитували, будь-які обстеження та оцінку стану всіх систем організму, лабораторні, інші дослідження члени комісії не здійснювали, об`єктивне обстеження здійснено не було. Ступінь втрати працездатності позивачу встановлено заочним рішенням. Позивач звертає увагу, що підстав для проведення заочного розгляду документів у МСЕК не було, оскільки згідно із наявними доказами ОСОБА_1 отримав травму в період проходження військової служби. Таким чином, медично-соціальну експертизу здійснено без участі хворого ОСОБА_1 , без отримання пояснень, без проведення огляду, що порушує права ОСОБА_1 на встановлення йому вищого ступеня втрати працездатності та III групи інвалідності.

Також позивач вказує, що отримана ним травма правого колінного суглобу, діагноз «застарілий розрив передньої хрестоподібної зв`язки правого колінного суглобу» та проведені операції призвели до помірного обмеження життєдіяльності ОСОБА_1 , обмеження здатності до трудової діяльності (у зв`язку із травмою ОСОБА_1 втратив роботу та здатність в подальшому проходити військову службу та здійснювати захист Батьківщини.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 16.02.2021р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням учасників справи.

25.02.2021р., в межах строку встановленого судом, до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити в задоволенні позову, зазначивши, що розгляд документів позивача було здійснено заочно у зв`язку із карантинними заходами в закладі. Зазначено, що відповідно до Постанови КМУ від 11.03.2020 року, №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу», Закону України від 30.03.2020 № 540- IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (СОVID-19) редакція ст.60 Гнучкий режим робочого часу Кодексу законів про працю», наказу МОЗ України від 13.03.2020 № 663 «Про оптимізацію заходів щодо недопущення занесення на території України випадків СОУШ-19», наказу Управління охорони здоров`я Черкаської ОДА № 350/85 від 17.03.2020 року «Про оптимізацію заходів щодо недопущення занесення і поширення на території Черкаської області випадків СОVID-19, протоколу № 5 місцевої комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій ЧМР від 16.03.2020», наказу Комунального закладу «Черкаський обласний центр МСЕ ЧОР» № 11 від 17.03.2020 року «Про запобігання поширенню в закладі корона вірусу», тимчасово з 17 березня 2020 р., до скасування обмежувальних заходів, зупинена робота структурних підрозділів МСЕК, та відповідно до Положення про медико-соціальну експертизу рішення комісій приймаються заочно по медичних документах ф. 088/0 що надходять із ЛКК ЛПЗ охорони здоров`я відносно громадян що звертаються для огляду на МСЕК.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення учасників справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Відповідно до довідки в/ч НОМЕР_1 від 27.12.2019 № 4702 про участь особи у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони ОСОБА_1 з 01.06.2019р. по 03.09.2019р. брав участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії Російської Федерації в Донецькій і Луганській областях, перебуваючи безпосередньо в районах та в період здійснення зазначених заходів с. Павлопіль Донецької області.

Згідно довідки від 18.05.2020р. №1516, ОСОБА_1 26.08.2019р. отримав закрите часткове пошкодження зв`язкового апарату правого колінного суглобу. Гемартроз. Поранення під час виконання службових обов`язків.

Відповідно до виписки із медичної карти амбулаторного хворого №3466 ОСОБА_1 встановлено діагноз «застарілий розрив передньої хрестоподібної зв`язки правого колінного суглобу». Проведено лікування: операція 03.03.2020 артроскопія, шейверна обробка, часткове видалення культі передньої хрестоподібної зв`язки, дебриомент правого колінного суглобу; операція 11.03.2020 артроскопія правого колінного суглобу, трансосальна фіксація фрагмента передньої хрестоподібної зв`язки правого колінного суглобу до великогомілкової кістки технологією Конмед.

Із довідки №2655 від 04.06.2020р. вбачається, що військово-лікарська комісія в/ч НОМЕР_2 провела медичний огляд ОСОБА_1 , стан після пластики (операція 11.03.2020) передньої хрестоподібної зв`язки правого колінного суглобу з приводу застарілого розриву передньої хрестоподібної зв`язки правого колінного суглобу та зазначила, що травма пов`язана із захистом Батьківщини.

Наказом Командира військової частини НОМЕР_1 № 124 від 18.06.2020р., матроса ОСОБА_1 , навідника 1 відділення морської піхоти 3 взводу морської піхоти 1 роти морської піхоти військової частини НОМЕР_1 звільнено з військової служби з 18.06.2020 у запас згідно підпункту «а» пункту 2 чатини 5 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».

26.06.2020р. Городищенським РВК Міністерства оборони України було видано направлення №225 про направлення документів ОСОБА_1 на МСЕК.

Згідно Довідки МСЕК про результати визначення у застрахованої особи ступеня втрати професійної працездатності у відсотках від 12.08.2020р. серія 12 ААА № 044481 ОСОБА_1 встановлено 15 відсотків втрати професійної працездатності.

На адвокатський запит від 14.12.2020р., КЗ «ЧОЦ MCE ЧОР» листом від 18.12.2020р. №1243/01-09/1 повідомило, що розглянуто документи ОСОБА_1 та прийнято заочне рішення про встановлення ОСОБА_1 15 % втрати працездатності, оскільки на території України оголошено карантин та всі заклади МСЕК працюють в дистанційному режимі.

Вважаючи дії відповідача щодо проведення медико-соціальної експертизи без його участі та щодо не встановлення позивачу ІІІ групи інвалідності - протиправними, позивач звернувся за захистом своїх прав до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та способом, передбаченими Конституцією та законами України.

Згідно зі статті 1 Закону України від 06 жовтня 2005 року №2961-ІV «Про реабілітацію осіб з інвалідністю в Україні» (далі - Закон №2961-ІV), медико-соціальна експертиза - встановлення ступеня стійкого обмеження життєдіяльності, групи інвалідності, причини і часу їх настання, а також доопрацювання та затвердження індивідуальної програми реабілітації особи з інвалідністю (дитини з інвалідністю) в рамках стратегії компенсації на основі індивідуального реабілітаційного плану та комплексного реабілітаційного обстеження особи з обмеженням життєдіяльності.

Згідно ст. 7 Закон №2961-ІV, медико-соціальна експертиза осіб з обмеженнями повсякденного функціонування та осіб з інвалідністю проводиться медико-соціальними експертними комісіями.

Медико-соціальні експертні комісії визначають:

- групу інвалідності, її причину і час настання. Особа може одночасно бути визнана особою з інвалідністю однієї групи і лише з однієї причини. При підвищенні групи інвалідності в разі виникнення більш тяжкого захворювання причина інвалідності встановлюється на вибір особи з інвалідністю. У разі якщо однією з причин інвалідності є інвалідність з дитинства, вказуються дві причини інвалідності;

- види трудової діяльності, рекомендовані особі з інвалідністю за станом здоров`я. Висновок про нездатність до трудової діяльності внаслідок інвалідності готується виключно за згодою особи з інвалідністю (крім випадків, коли особу з інвалідністю визнано недієздатною);

- причинний зв`язок інвалідності із захворюванням чи каліцтвом, що виникли у дитинстві, вродженою вадою;

- ступінь втрати професійної працездатності потерпілим від нещасного випадку на виробництві чи професійного захворювання;

- ступінь втрати здоров`я, групу інвалідності, причину, зв`язок і час настання інвалідності громадян, які постраждали внаслідок політичних репресій або Чорнобильської катастрофи;

- медичні показання на право одержання особами з інвалідністю спеціального автомобільного транспорту і протипоказання до керування ним.

Постановою Кабінету Міністрів України від 3 грудня 2009 р. №1317 затверджено Положення про медико-соціальну експертизу та Положення про порядок, умови та критерії встановлення інвалідності.

Згідно п.3 Порядку та умов встановлення інвалідності (далі - Порядок №1317), медико-соціальна експертиза проводиться з метою встановлення інвалідності хворим, що досягли повноліття, потерпілим від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, особам з інвалідністю (далі - особи, що звертаються для встановлення інвалідності) за направленням відповідного лікувально-профілактичного закладу охорони здоров`я після проведення діагностичних, лікувальних і реабілітаційних заходів за наявності документів, що підтверджують стійке порушення функцій організму, обумовлене захворюваннями, наслідками травм або вродженими вадами, які спричиняють обмеження нормальної життєдіяльності особи.

Відповідно до п.5 Порядок №1317, встановлення інвалідності заочно не проводиться у разі, коли вона спричинена, зокрема, захворюванням, одержаним під час проходження військової служби чи служби в органах внутрішніх справ, державної безпеки, інших військових формуваннях.

Згідно п.7 Порядку №1317, Комісія проводить огляд тимчасово непрацездатної особи, що звернулася для проведення медико-соціальної експертизи, протягом п`яти робочих днів з дня надходження направлення лікарсько-консультативної комісії та приймає рішення про наявність чи відсутність інвалідності.

Відповідно до п.13 Порядку №1317, ступінь втрати працездатності військовослужбовців і військовозобов`язаних у період проходження ними служби (зборів) встановлюється у відсотках з метою виплати страхових сум за державним обов`язковим особистим страхуванням у день розгляду комісією таких документів:

1) копії свідоцтва про хворобу, виданого за затвердженою Міноборони формою військово-лікувальним закладом або районним військовим комісаріатом у разі визнання військово-лікарською комісією військовослужбовця або військовозобов`язаного в період проходження служби (зборів) не придатним за станом здоров`я для подальшого проходження служби (зборів) унаслідок поранення (контузії, травми або каліцтва), захворювання. Ступінь втрати працездатності застрахованого військовослужбовця або військовозобов`язаного встановлюється з дня проведення військово-лікарською комісією його огляду, але не пізніше дати звільнення такого військовослужбовця або військовозобов`язаного з військової служби;

2) довідки про придатність військовослужбовця або військовозобов`язаного до військової служби, що видана військоволікувальним закладом або районним закладом чи військовим комісаріатом за затвердженою Міноборони формою, якщо:

застрахованого визнано обмежено придатним до військової служби (зборів) або професійної діяльності у разі втрати ним здоров`я внаслідок поранення (контузії, травми або каліцтва), захворювання, одержаного у період проходження військової служби (зборів), але не підлягає звільненню з військової служби (зборів);

ступінь втрати працездатності військовослужбовця або військовозобов`язаного встановлюється на підставі поданих військово-лікарською комісією документів;

застрахованого визнано військово-лікарською комісією придатним до військової служби (зборів) у разі втрати ним здоров`я внаслідок поранення (контузії, травми або каліцтва), захворювання, одержаного у період проходження військової служби (зборів). Ступінь втрати працездатності застрахованого встановлює комісія після закінчення його лікування.

З аналізу вказаних положень вбачається, що встановлення інвалідності за захворюваннями, що одержані під час проходження військової служби, та призвели до тимчасової непрацездатності особи та є підставою звернення для проведення медико-соціальної експертизи, здійснюється Медико-соціальними експертними комісіями шляхом огляду тимчасово непрацездатної особи.

При вирішенні даного спору по суті, суд зазначає наступне.

Як вбачається судом із підстав позову, встановлення позивачу відповідачем 15 відсотків втрати професійної працездатності здійснено заочним рішенням. Позивач вказує, що на засідання комісії не викликався, його не опитували, будь-які обстеження та оцінку стану всіх систем організму, лабораторні, інші дослідження члени комісії не здійснювали, об`єктивне обстеження здійснено не було, у зв`язку із чим дії відповідача щодо проведення медико-соціальної експертизи та встановлення позивачу 15 відсотків втрати професійної працездатності без його участі вважає протиправними.

Надавши оцінку вказаним посиланням, суд зазначає, що згідно листа Комунального закладу Черкаський обласний центр медико-соціальної експертизи Черкаської обласної ради від 23.02.2021р. №169/01-09/1 позивачу запропоновано з`явитись для огляду до обласної МСЕК №2 на 12 год. 00 хв. 03.03.2021р. Відповідно до листа відповідача від 15.04.2021р. №309/01-09/1 позивач повторно викликався для огляду на 12 год. 00 хв. 14.04.2021р.

Згідно Акту 1439 огляду МСЕК (наявний в матеріалах справи) 14.04.2021р. здійснено огляд ОСОБА_1 , за наслідками якого встановлено пов`язаність травми із захистом Батьківщини. Відсоток втрати працездатності (15%) залишено без змін.

Таким чином, судом вбачається, що встановлення позивачу первинно 15 відсотків втрати професійної працездатності згідно Акту огляду МСЕК №4963 від 12.08.2020р. було здійснено органом МСЕК без здійснення огляду позивача. Проте, протягом розгляду справи, органом МСЕК запропоновано позивачу з`явитись до відповідача та здійснено його огляд, за наслідками якого відсоток втрати працездатності позивача (15%), встановлений первинно, залишено без змін, у зв`язку із чим суд доходить висновку про відсутність підстав, станом на дату прийняття рішення в даній справі, для визнання протиправними дій відповідача щодо проведення медико-соціальної експертизи та встановлення позивачу 15 відсотків втрати професійної працездатності без його участі та, як наслідок, про необгрунтованість даної частини позовних вимог.

Стосовно позовних вимог про визнання протиправними дій обласної МСЕК №2 щодо не встановлення позивачу ІІІ групи інвалідності та зобов`язання повторно провести медико-соціальну експертизу стосовно позивача, суд зазначає наступне.

Порядок встановлення медико-соціальними експертними комісіями ступеня стійкої втрати професійної працездатності у відсотках працівникам, яким заподіяно ушкодження здоров`я, пов`язане з виконанням трудових обов`язків затверджено Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 05.06.2012р. №420 (далі - Наказ №420).

Згідно п.п.1.5, 1.6 Наказу №420, за наявності у потерпілого наслідків однієї травми чи професійного захворювання ступінь втрати професійної працездатності у відсотках визначається залежно від тяжкості, але не нижче першого значення, наведеного у Критеріях встановлення ступеня стійкої втрати професійної працездатності у відсотках працівникам, яким заподіяно ушкодження здоров`я, пов`язане з виконанням трудових обов`язків, затверджених цим наказом.

При встановленні втрати професійної працездатності у відсотках і потреби у додаткових видах допомоги МСЕК виходить тільки з наслідків виробничої травми або професійного захворювання та пов`язаних з ними станів.

Відповідно до п.п.2.1, 2.2.2, 2.2.3 Наказу №420, ступінь втрати професійної працездатності у відсотках встановлюється, виходячи з наслідків ушкодження здоров`я внаслідок нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання з урахуванням професійних здібностей, що є у потерпілого, клініко-функціональних можливостей і важливих професійних якостей, які дозволяють продовжувати виконання роботи за попередньою професією до нещасного випадку на виробництві і професійного захворювання. Враховуються зниження кваліфікації, зменшення обсягу виконуваної роботи та важкість праці в звичайних, спеціально створених виробничих або інших умовах, ступінь втрати професійної працездатності встановлюється в межах від 5 до 100 відсотків.

При визначенні ступеня втрати професійної працездатності у відсотках враховуються такі професійні чинники: здатність потерпілого після нещасного випадку на виробництві або виникнення професійного захворювання виконувати роботу в повному обсязі за попередньою професією, роботою, під час якої стався нещасний випадок або встановлено професійне захворювання (до нещасного випадку або професійного захворювання), чи іншою рівноцінною їй за кваліфікацією.

При втраті основної або іншої рівноцінної їй за кваліфікацією раніше освоєної професії визначається можливість використання залишкової професійної працездатності на іншій роботі нижчої кваліфікації в звичайних, спеціально створених виробничих або інших умовах праці.

Згідно п.п.2.2.3, 2.3 Наказу №420, при визначенні ступеня втрати професійної працездатності у відсотках враховується вираженість порушень функцій організму потерпілого, що призводять до обмеження здатності до трудової діяльності та інших категорій життєдіяльності.

Група інвалідності при наслідках виробничої травми та професійному захворюванні встановлюється залежно від видів порушення функцій організму людини, критеріїв життєдіяльності відповідно до Інструкції про встановлення груп інвалідності, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 05 вересня 2011 року №561, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 14 листопада 2011 року за № 1295/20033 (далі - Інструкція про встановлення груп інвалідності).

Перелік захворювань при яких встановлюється ІІІ Група інвалідності без строку переогляду наведено у 3.4 Інструкції про встановлення груп інвалідності.

Відповідно до п.2.3 Інструкції про встановлення груп інвалідності №561, критерії встановлення інвалідності визначені пунктом 27 Положення про порядок, умови та критерії встановлення інвалідності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України

від 3 грудня 2009 року №1317.

Згідно пункту 27 Положення про порядок, умови та критерії встановлення інвалідності, підставою для встановлення III групи інвалідності є стійкі, помірної важкості функціональні порушення в організмі, зумовлені захворюванням, наслідками травм або вродженими вадами, що призвели до помірно вираженого обмеження життєдіяльності особи, в тому числі її працездатності, але потребують соціальної допомоги і соціального захисту.

З урахуванням зазначених положень спеціальних підзаконних нормативно-правових актів судом вбачається, що як при визначенні ступеня втрати професійної працездатності так і при встановленні групи інвалідності, органами МСЕК здійснюється перевірка ступеню втрати здоров`я, що спричиняє обмеження однієї чи декількох категорій життєдіяльності а також ряду чинників, що відображають таку втрату здоров`я.

При здійсненні огляду особи, органи МСЕК дослідивши функціональні порушення в організмі, зумовлені захворюванням, наслідками травм або вродженими вадами перевіряють їх на відповідність підставам та критеріям для встановлення особі інвалідності.

Суд звертає увагу, що перевірка та встановлення ступеню втрати здоров`я належить до виключної компетенції органів МСЕК та не може підмінятись іншими органами.

Як вбачається із Акту 1439 огляду МСЕК від 14.04.2021р. за наслідками огляду ОСОБА_1 , встановлено відсоток втрати працездатності (15%). Умов для встановлення III групи інвалідності органом МСЕК не встановлено.

Суд також зазначає, що Перелік захворювань при яких встановлюється ІІІ Група інвалідності без строку переогляду наведено у п. 3.4 Інструкції про встановлення груп інвалідності, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 05 вересня 2011 року №561. Натомість, за наслідками огляду позивача, захворювань згідно вказаного п. 3.4 Інструкції про встановлення груп інвалідності, МСЕК не виявлено.

Судом також враховано, що згідно довідки №6 ВЧ А2777 від 18.05.2020р. №1516 про обставини травми, старший матрос ОСОБА_1 виконуючи бойове завдання по охороні та обороні РОП-3611 під час нічного чергування на сходах підвернув правий колінний суглоб в результаті травмування - закрите часткове пошкодження зв`язкового апарату правого колінного суглоба, пошкодження латерального меніску правого колінного суглоба, гемартроз.

Суд зазначає, що отримана позивачем травма не підпадає під перелік захворювань при яких встановлюється ІІІ Група інвалідності без строку переогляду, вичерпний перелік яких наведено у п. 3.4 Інструкції про встановлення груп інвалідності №561.

З огляду на відсутність обов`язкових підстав, за яких особі встановлюється ІІІ група інвалідності, та беручи до увагу, що надання оцінки ступеню втрати здоров`я належить органам МСЕК, суд доходить висновку про відсутність підстав для визнання протиправними дій відповідача щодо не встановлення позивачу ІІІ групи інвалідності, відтак в задоволенні вимог в цій частині належить відмовити.

Щодо позовних вимог про зобов`язання повторного проведення медико-соціальної експертизи стосовно позивача, суд зазначає, що підставами даної позовної вимоги стало саме не здійснення відповідачем огляду позивача, при встановленні ступеня непрацездатності. Разом з тим, як встановлено вище судом, в ході розгляду даної справи, відповідачем здійснено огляд позивача. Таким чином, фізичних стан позивача у зв`язку із травмою вже був предметом дослідження органом МСЕК. При цьому, у суду відсутні підстави вважати необхідним повторний огляд позивача, з огляду на висновок суду про відсутність підстав для визнання протиправними дій відповідача щодо не встановлення позивачу ІІІ групи інвалідності, у зв`язку із чим позовні вимоги в цій частині суд вважає необгрунтованими.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини 2 статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням вищевказаного, суд доходить висновку про те що відповідачем доведено правомірність власних дій та їх здійснення в межах наданих повноважень та у спосіб, що передбачені законами України, у зв`язку із чим у задоволенні позову належить відмовити.

У відповідності до положень ст. 139 КАС України, судові витрати, зі сплати судового збору не підлягають відшкодуванню.

Керуючись ст. 2, 5, 6, 14, 77, 241-246, 255, 263, 295, КАС України суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України через суд першої інстанції до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.А. Білоноженко