Справа № 520/17147/2020
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2021-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2021 р. Справа № 520/17147/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Шевченко О.В.,

при секретарі - Куриленко Н.В.,

за участі прокурора - Кальницького А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом керівника Ізюмської місцевої прокуратури Харківської області, поданим в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області до Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся керівник Ізюмської місцевої прокуратури Харківської області з адміністративним позовом, поданим в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області до Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області щодо незабезпечення проведення робіт з винесення меж Мерехнянського ентомологічного заказника місцевого значення, закріплення їх в натурі (на місцевості) та встановлення інформаційно - охоронних знаків встановленого зразку;

- зобов`язати Сподобівську сільську раду Шевченківського району Харківської області відповідно до вимог чинного законодавства України забезпечити проведення робіт з винесення меж Мерехнянського ентомологічного заказника місцевого значення, закріплення їх в натурі (на місцевості) та встановлення інформаційно-охоронних знаків встановленого зразку.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що в порушення норм чинного законодавства відповідачем не забезпечено організацію проведення організації робіт з винесення меж ентомологічного заказника місцевого значення "Мерехнянський" загальною площею 7,0 га, розташованого на землях Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області, закріплення їх в натурі (на місцевості) та встановлення інформаційно-охоронних знаків встановленого зразку.

Ухвалою суду від 07.12.2020 року відкрито провадження з викликом сторін в судове засідання. Призначено підготовче засідання. Запропоновано відповідачу надати до суду відзив на позов в установлений судом строк.

Копія вказаної ухвали про відкриття провадження була надіслана та вручена уповноваженому представнику відповідача, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Проте, відзиву на позов у встановлений судом строк до канцелярії суду не надходило, причин поважності його неподання відповідачем не повідомлено.

Згідно положень ч.4 ст. 159 КАС України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Відповідно до ч.6 ст. 162 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвалою суду від 09.03.2021 року, занесеною до протоколу судового засідання від 09.03.2021 року, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні прокурор підтримав позовні вимоги в повному обсязі, просив суд їх задовольнити, з посиланням на обставини викладені в позовній заяві.

В судове засідання представники сторін не з`явилися, про дату, час та місце якого повідомлялися належним чином у відповідності до вимог ст. 126 КАС України. Причин неявки до суду не повідомили, клопотань не надавали.

Заслухавши в судовому засіданні пояснення прокурора, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, Ізюмською місцевою прокуратурою в ході моніторингу використання земельних ділянок на території Шевченківського району Харківської області виявлено факти порушення законодавства в сфері охорони об`єктів природно - заповідного фонду.

Так, рішенням виконавчого комітету Харківської обласної ради від 03.12.1984 №562 «Про мережу територій та об`єктів природно-заповідного фонду області» оголошено на території Шевченківського району Харківської області, в адміністративних межах Сподобівської сільської ради, об`єкт природно-заповідного фонду - Мерехнянський ентомологічний заказник місцевого значення загальною площею 7 га.

Державним управлінням екології та природних ресурсів в Харківській області з метою забезпечення охорони та збереження території Мерехнянський ентомологічний заказник місцевого значення загальною площею 7 га 30.05.2001 передано під охорону СподобівськІй сільській раді Шевченківського району Харківської області, про що складено охоронне зобов`язання, яке зареєстроване у Державному управлінні екологічної безпеки в Харківській області за № МЗе 24-574.

Положення про ентомологічний заказник місцевого значення "Мерехнянський" (далі - заказник) 16.05.2001 погоджене з головою Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області та 30.05.2001 затверджене Державним управлінням екології та природних ресурсів в Харківській області.

Відповідно до п. 1.2. Положення про ентомологічний заказник місцевого значення "Мерехнянський" (далі - Положення) заказник входить до складу природно-заповідного фонду України, у відношенні до якого встановлений особливий режим охорони і використання природних ресурсів. Згідно з п. 1.3. вказаного Положення заказник загальною площею 7,0 га розташований на землях Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області.

Відповідно до п. п. 1.7. - 1.9. Положення, Сподобівська сільська рада Шевченківського району Харківської області несе повну відповідальність за належне утримання території заказника та додержання встановленого режиму його охорони та збереження. Межі Заказника виносяться в натуру з встановленням державних інформаційно-охоронних знаків затвердженого зразку. Межі Заказника наносяться - на планово-картографічні матеріали Сподобівської сільської ради та управління земельних ресурсів Шевченківського району Харківської області.

Відповідно до ст. 53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» Державним управлінням екології та природних ресурсів в Чернігівській області, згідно охоронного зобов`язання, яке зареєстроване у Державному - управлінні екологічної безпеки в Харківській області за № МЗе 24-574, Сподобівська сільська рада Шевченківського району Харківської області 30.05.2001 взяла під охорону заповідний об`єкт - Мерехнянський ентомологічний заказник місцевого значення загальною площею 7 га та зобов`язалася зберігати його та дотримуватись екологічних вимог при використанні природних ресурсів згідно із Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», а також провести відмежування заповідного об`єкта в натурі, оформлення його природоохоронною наочністю, нанесення на планово-картографічні матеріали.

Проте, Сподобівська сільська рада не вжила заходів з винесення меж ентомологічного заказника місцевого значення "Мерехнянський", закріплення їх в натурі (на місцевості) та встановлення інформаційно-охоронних знаків встановленого зразку протиправною, що слугувало підставою для звернення керівника Ізюмської місцевої прокуратури Харківської області до суду з даним позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області.

Надаючи правову оцінку вказаним обставинам, суд зважає на наступне.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з вимог ст. 23 Закону України Про прокуратуру представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадку та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Підставою представництва в суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави.

Згідно з ст. 53 КАС України прокурор, який звертається до адміністративного суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі №1-1/99 за конституційним поданням Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень ст. 2 Арбітражного процесуального кодексу України прокурор, звертаючись до суду, самостійно визначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Відповідно до п. п. 3, 4, 5 рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів, в їх основі завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (зокрема, економічних, соціальних) дій, програм, спрямованих на гарантування її економічної безпеки, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо; інтереси держави можуть збігатись повністю, частково або не збігатись зовсім з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді.

Відповідно до пункту 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 прокурори і їх заступники мають право звертатись до суду з позовними заявами в інтересах держави.

Оскільки інтереси держави - є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначають у чому саме відбулося або може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції.

Згідно ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Статтею 2 Земельного кодексу України визначено, що суб`єктами земельних відносин є громадяни, юридичні особи, органи місцевого самоврядування та органи державної влади, а об`єктами земельних відносин є землі в межах території України, земельні ділянки та права на них, у тому числі на земельні частки (паї).

Відповідно до ст. 19 Земельного кодексу України землі України за цільовим призначенням поділяються на категорії, в тому числі землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення.

Згідно до ст. 12 Земельного кодексу України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить, окрім іншого, організація землеустрою та вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.

Статтею 43 Земельного кодексу України передбачено, що землі природно - заповідного фонду це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

У статті 79 Земельного кодексу України вказано, що земельна ділянка це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами.

Згідно ч. 1 ст. 79-1 Земельного кодексу України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав.

Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.

Згідно зі ч. 2 ст. 45 Земельного кодексу України, порядок використання земель природно-заповідного фонду визначається законом.

Статтею 3 Закону України Про природно-заповідний фонд від 16.06.1992 № 2456-XII (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що до природно-заповідного фонду України належать: природні території та об`єкти природні заповідники, біосферні заповідники, національні природні парки, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища.

Згідно з ч. 4 ст. 7 Закону України Про природно-заповідний фонд України, межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду встановлюються в натурі відповідно до законодавства. До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно- заповідного фонду.

У частині 3 ст. 26 Закону України Про природно-заповідний фонд України вказано, що власники або користувачі земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів, оголошених заказником, беруть на себе зобов`язання щодо забезпечення режиму їх охорони та збереження.

Згідно з частинами 3 та 5 статті 53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», рішення про організацію чи оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення та встановлення охоронних зон територій та об`єктів природно-заповідного фонду приймається Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими радами.

Території та об`єкти природно-заповідного фонду або їх частини, що створюються чи оголошуються без вилучення земельних ділянок, що вони займають, передаються під охорону підприємствам, установам, організаціям і громадянам органами центрального органу виконавчої влади в галузі охорони навколишнього природного середовища з оформленням охоронного зобов`язання.

Відповідно до ст. 60 Закону України Про природно-заповідний фонд України, охорона територій та об`єктів природно-заповідного фонду інших категорій покладається на підприємства, установи та організації, у віданні яких вони перебувають.

Органи місцевого самоврядування, місцеві державні адміністрації, виконавчі органи місцевого самоврядування сприяють охороні й збереженню територій та об`єктів природно-заповідного фонду, виконанню покладених на них завдань.

Відповідно до ст. 1 Закону України Про землеустрій від 22.05.2003 № 858, проект землеустрою сукупність економічних, проектних і технічних документів щодо обґрунтування заходів з використання та охорони земель, які передбачається здійснити за таким проектом; цільове призначення земельної ділянки - використання земельної ділянки за призначенням, визначеним на підставі документації із землеустрою у встановленому законодавством порядку;

Відповідно до ст. 2 Закону України Про землеустрій землеустрій забезпечує встановлення і закріплення на місцевості меж адміністративно - територіальних одиниць, територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного та історико - культурного призначення, меж земельних ділянок власників і землекористувачів;

Статтею 19 цього ж Закону передбачено, що до повноважень сільських, селищних, міських рад у сфері землеустрою на території сіл, селищ, міст належать організація і здійснення землеустрою та вирішення інших питань у сфері землеустрою відповідно до закону.

У статті 20 Закону України Про землеустрій вказано, що землеустрій проводиться в обов`язковому порядку на землях усіх категорій незалежно від форми власності в разі встановлення в натурі (на місцевості) меж земель, обмежених у використанні і обмежених (обтяжених) правами інших осіб (земельні сервітути).

Підставою для здійснення землеустрою, відповідно до ст. 22 Закону України Про землеустрій є рішення органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування щодо проведення робіт із землеустрою, укладені договори між юридичними чи фізичними особами (землевласниками і землекористувачами) та розробниками документації із землеустрою, судові рішення.

Відповідно до абз. «в» ч. 2 ст. 25 Закону України «Про землеустрій», до документації із землеустрою належать проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико- культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів.

Відповідно до ст. 47 Закону України «Про землеустрій», проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів розробляються з метою: збереження природного різноманіття ландшафтів, охорони довкілля, підтримання екологічного балансу; створення місць для організованого лікування та оздоровлення людей, масового відпочинку і туризму; створення приміських зелених зон, збереження і використання об`єктів культурної спадщини; проведення науково-дослідних робіт; встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг; визначення в натурі (на місцевості) меж охоронних зон та інших обмежень у використанні земель, встановлених законами та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами, а також інформування про такі обмеження землевласників, землекористувачів, інших фізичних та юридичних осіб.

Проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів визначають місце розташування і розміри земельних ділянок, власників земельних ділянок, землекористувачів, у тому числі орендарів, межі територій природно - заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого (округи і зони санітарної (гірничо-санітарної) охорони), рекреаційного та історико-культурного (охоронні зони) призначення, водоохоронних зон та прибережних захисних смуг, смуг відведення та берегових смуг водних шляхів, а також встановлюють режим використання та охорони їх територій.

Проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів розробляються на підставі укладених договорів між замовниками документації із землеустрою та її розробниками.

Відповідно до ст. 26 Закону України Про землеустрій замовниками документації із землеустрою можуть бути органи місцевого самоврядування.

Статтею 47 Закону України Про землеустрій передбачено, що проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно - заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів розробляються з метою: а) збереження природного різноманіття ландшафтів, охорони довкілля, підтримання екологічного балансу; б) створення місць для організованого лікування та оздоровлення людей, масового відпочинку і туризму; в) створення приміських зелених зон, збереження і використання об`єктів культурної спадщини; г) проведення науково-дослідних робіт; ґ) встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг; д) визначення в натурі (на місцевості) меж охоронних зон та інших обмежень у використанні земель, встановлених законами та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами, а також інформування про такі обмеження землевласників, землекористувачів, інших фізичних та юридичних осіб.

В матеріалах справи міститься лист Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області від 18.09.2020 року № 237, яким повідомлено Ізюмську місцеву прокуратуру, що до ради не надходили звернення щодо прийняття в розпорядження (на баланс) ентомологічного заказника місцевого значення "Мерехнянський". Рішення по даному питанню не приймалось.

Листом Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області від 05.03.2020 року № 44 державного інспектора з охорони НПС також повідомлено, що станом на 27.02.2020 року ентомологічний заказник місцевого значення "Мерехнянський" не належить до об`єктів комунальної власності територіальної громади сіл Сподобівської сільської ради. Питання його взяття на баланс не розглядалося на сесіях сільської ради, рішень по ньому не приймалося.

Суд не погоджується з такими твердженнями відповідача та зазначає, що така інформація спростовується рішенням виконавчого комітету Харківської обласної ради від 03.12.1984 №562 «Про мережу територій та об`єктів природно-заповідного фонду області», яким оголошено на території Шевченківського району Харківської області, в адміністративних межах Сподобівської сільської ради, об`єкт природно-заповідного фонду - Мерехнянський ентомологічний заказник місцевого значення загальною площею 7 га.

Крім того, Державним управлінням екології та природних ресурсів в Харківській області передано під охорону землевласнику - Сподобівській сільській раді Шевченківського району Харківської області ентомологічний заказник місцевого значення "Мерехнянський" загальною площею 7 га., про що 30.05.2001 складено охоронне зобов`язання (зареєстроване у Державному управлінні екологічної безпеки в Харківській області за № МЗе 24-574). Вказане охоронне зобов`язання підписано головою Сподобівської сільської ради В.П. Руденко 30.05.2001 року з відміткою "взяв під охорону землевласник".

Згідно п.1.7 та п.1.9 розділу І Положення про ентомологічний заказник місцевого значення "Мерехнянський", яке 16.05.2001 погоджене з головою Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області та 30.05.2001 затверджене Державним управлінням екології та природних ресурсів в Харківській області, Сподобівська сільська рада Шевченківського району Харківської області несе повну відповідальність за належне утримання території заказника та додержання встановленого режиму його охорони та збереження. Межі Заказника виносяться в натуру з встановленням державних інформаційно-охоронних знаків затвердженого зразку.

Межі Заказника наносяться - на планово-картографічні матеріали Сподобівської сільської ради та управління земельних ресурсів Шевченківського району Харківської області.

На підставі ст. 19 Закону України «Про землеустрій» до повноважень сільських, селищних, міських рад у сфері землеустрою на території сіл, селищ, міст належать: організація і здійснення землеустрою; здійснення контролю за впровадженням заходів, передбачених документацією із землеустрою; координація здійснення землеустрою та контролю за використанням і охороною земель комунальної власності; інформування населення про заходи, передбачені землеустроєм; вирішення інших питань у сфері землеустрою відповідно до закону.

Таким чином, на Сподобівську сільську раду Шевченківського району Харківської області покладається обов`язок із вчинення дій щодо замовлення проекту землеустрою організації і встановлення меж ентомологічного заказника місцевого значення "Мерехнянський" загальною площею 7 га, розташованого на землях Сподобівської сільської ради, закріплення їх в натурі (на місцевості) та встановлення інформаційно-охоронних знаків встановленого зразку.

Однак відповідач таких обов`язків не виконав, що свідчить про недотримання ними вимог вищевказаних нормативно-правових актів.

В позовній заяві зазначено, що на даний час земельні ділянки ентомологічного заказника місцевого значення "Мерехнянський", розташовані на території Сподобівської сільської ради, перебувають у платному користуванні СК "Восток" згідно договорів оренди земельної ділянки від 29.12.2007 року, укладеному між СК "Восток" (Орендар) та Шевченківською РДА Харківської області (Орендодавець).

Як свідчать матеріали справи, 23.09.2019 року Державною екологічною інспекцією у Харківській області здійснено перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області, за результатами якої складено акт № 631/11-02/06-06. В ході перевірки зокрема встановлено, що межі ентомологічного заказника місцевого значення "Мерехнянський" в натурі (на місцевості) не визначені, інформаційно - охоронні знаки встановленого зразку відсутні, Державна реєстрація права власності (права постійного користування або права оренди) на земельну ділянку заповідного фонду відсутня. Державною екологічною інспекцією у Харківській області винесено припис від 27.09.2019 року № 54/06-06, яким приписано усунути вказані порушення у встановлений строк (пункти 10 - 12 припису). Припис направлено на адресу відповідача.

27.02.2020 року Державною екологічною інспекцією у Харківській області здійснено перевірку (акт від 27.02.202 року 232/11-02/06-06), в ході якої встановлено невиконання припису від 27.09.2019 року № 54/06-06, зокрема, пунктів 10 - 12 припису. Також винесено припис від 28.02.2020 року № 06/06-06, яким приписано усунути вказані порушення у встановлений строк (пункти 10 - 12 припису). Припис направлено на адресу відповідача.

Постановою Державної екологічної інспекції у Харківській області №10106-14 від 27.02.2020 року накладено на Сподобівську сільську раду штраф за невиконання припису від 27.09.2019 року № 54/06-06, яку отримано відповідачем під підпис 27.02.2020 року.

Крім того, згідно листа від 11.08.2020 №02-48/2022 Шевченківської районної державної адміністрації Харківської області, інформація стосовно розроблення землевпорядної документації щодо встановлення меж земельної ділянки на вказаний об`єкт природно-заповідного фонду відсутня, на затвердження зазначена документація не надходила.

Відповідно до листа від 13.08.2020 №10-20-11-6477/0/19-20 Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, інформація щодо розроблення та затвердження будь-якої документації із землеустрою на земельні ділянки Мерехнянського етномологічного заказника місцевого значення, що розташований за межами населених пунктів на території Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області, в Головному управлінні Держгеокадастру у Харківській області відсутня.

У відповідності ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зважаючи, що на Сподобівську сільську раду Шевченківського району Харківської області, як орган місцевого самоврядування, покладено обов`язок із вчинення дій щодо замовлення проекту землеустрою організації і встановлення меж ентомологічного заказника місцевого значення "Мерехнянський" загальною площею 7 га, розташованого на землях Сподобівської сільської ради, закріплення їх в натурі (на місцевості) та встановлення інформаційно-охоронних знаків встановленого зразку, відповідач на виконання вказаних обов`язків доказів до суду не надав, як і не надав відзиву на позов, суд дійшов висновку про обґрунтованість та задоволення позовних вимоги шляхом визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області відповідно до вимог чинного законодавства України забезпечити проведення організації робіт з винесення меж ентомологічного заказника місцевого значення "Мерехнянський" загальною площею 7,0 га, розташованого на землях Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області, закріплення їх в натурі (на місцевості) та встановлення інформаційно-охоронних знаків встановленого зразку.

У відповідності до ст. 139 КАС України судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст. ст. 2, 6-10, 13-14, 77, 139, 242-246, 250, 255, 295, пп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов керівника Ізюмської місцевої прокуратури Харківської області (вул. Донця-Захаржевського, буд. 4, м. Ізюм, Харківська область, 64300), поданої в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області (, адреса: вул. Бакуліна, буд. 6, м. Харків, 61166) до Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області (, адреса: вул. Кропивницького, 44, с. Сподобівка, Шевченківський район, Харківська область, 63670) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області щодо незабезпечення проведення організації робіт з винесення меж ентомологічного заказника місцевого значення "Мерехнянський" загальною площею 7,0 га, розташованого на землях Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області, закріплення їх в натурі (на місцевості) та встановлення інформаційно - охоронних знаків встановленого зразку.

Зобов`язати Сподобівську сільську раду Шевченківського району Харківської області відповідно до вимог чинного законодавства України забезпечити проведення організації робіт з винесення меж ентомологічного заказника місцевого значення "Мерехнянський" загальною площею 7,0 га, розташованого на землях Сподобівської сільської ради Шевченківського району Харківської області, закріплення їх в натурі (на місцевості) та встановлення інформаційно-охоронних знаків встановленого зразку.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст рішення виготовлено 22 квітня 2021 року.

Суддя Шевченко О.В.