Справа № 640/1871/21
Суддя: Літвінова А.В.
Дата ухвалення: 2021-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 квітня 2021 року м. Київ № 640/1871/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Літвінової А.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євробудівництво»

до Головного управління ДПС у м. Києві

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень

від 30.04.2020 № та від 03.12.2020 №104400416,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Євробудівництво» (далі-позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Головного управління ДПС у м. Києві (далі-відповідач), в якій просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 30.04.2020 № та від 03.12.2020 №104400416.

В обгрунтування позовних вимог вказано, що при обчислені визначеного в оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні грошового зобов`язання, контролюючий орган вийшов за межі наданих йому повноважень. На думку позивача, визначена відповідачем в акті перевірки від 10.03.2020 та податковому повідомленні - рішенні від 30.04.2020 сума орендної плати за січень місяць 2020 у розмірі 428 552,70 грн. не відповідає умовам укладеного договору оренди земельної ділянки, та положенням Податкового кодексу України, у зв`язку з чим податкове повідомлення-рішення від 30.04.2020 підлягає скасуванню.

Також зазначено, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Євробудівництво» було подано податкову декларацію з плати за землю 2020 рік, обраховану виходячи з Витягу з технічної документації від 27.01.2015 №497 та індексу споживчих цін, в той час, як податковим органом встановлено заниження податкового зобов`язання по орендній платі за вказаний період внаслідок не врахування в податковій декларації з плати за землю даних Витягу про розмір нормативно-грошової оцінки земельної ділянки від 29.08.2019.

Позивач вказує, що з 2015 року, а саме з моменту здійснення останньої нормативно грошової оцінки орендованої земельної ділянки не минуло більше 5-7 років, будь-яка інша (нова) нормативно-грошова оцінка земельної ділянки на замовлення позивача не здійснювалась, відсутнє рішення суду, виконавчого органу чи місцевого самоврядування про проведення або затвердження нової нормативно-грошової оцінки, тому позивач не повинен був замовляти нову нормативно грошової оцінки та правомірно сформував та подав до контролюючого органу декларацію зі сплати за землю на підставі витягу про нормативно-грошову оцінку від 27.01.2015 №497, що базується на рішенні Київської міської ради від 03.07.2014 №23/23.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.02.2021 відкрито спрощене позовне провадження без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі. Витребувано у відповідача у строк до 01.03.2021 належним чином завірену копію витягу про розмір нормативно-грошової оцінки земельної ділянки від 29.08.2019 (кадастровий номер 800000000:91:006:003). Запропоновано відповідачу протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі надати відзив на позовну заяву.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому останній просив відмовити в задоволенні позову, зазначивши, що камеральною перевіркою встановлено, що сума податкового зобов`язання по орендній платі за землю з юридичних осіб (КБК 18010600), яка узгоджена Товариством з обмеженою відповідальністю «Євробудівництво» згідно податкової декларації з плати за землю на 2020 рік є нижча, ніж визначено за результатами камеральної перевірки на загальну суму 353231,32 грн. Заниження податкового зобов`язання по орендній платі з юридичних осіб за січень 2020 року відбулось внаслідок неврахування в податковій декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) на 2020 рік даних Витягу про розмір нормативно-грошової оцінки земельної ділянки від 29.08.2019 (кадастровий номер 800000000:91:006:0033), згідно якого нормативно-грошова оцінка земельної ділянки складає 171421080,08 грн.

Представником позивача подано відповідь на відзив, в якій додатково наголошено на обгрунтованності позовних вимог та зазначено, що долучена відповідачем до відзиву роздруківка сформована в травні 2019 року. Відповідно до даних роздруківки, дата нормативно грошової оцінки проводилась 25.02.2019, а відтак, як зазначає представник позивача, така роздруківка взагалі не має ніякого відношення до нормативно грошової оцінки від 29.08.2019.

Разом з тим, суд зазначає, що відповідачем не виконано вимоги ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.02.2021 щодо надання належним чином завіреної копії витягу про розмір нормативно-грошової оцінки земельної ділянки від 29.08.2019 (кадастровий номер 800000000:91:006:003). Також, відповідачем не повідомлено суд про причини ненадання зазначених документів.

За наслідками розгляду клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про залишення позовної заяви без розгляду в частині, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.04.2021 визнано поважними причини пропуску Товариством з обмеженою відповідальністю «Євробудівництво» строку звернення до суду з даним позовом в частині оскарження податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 30.04.2020 №.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд,

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, між Київською міською радою (Орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Євробудівництво» (Орендар) 11.10.2004 укладено договір оренди земельної ділянки, відповідно до якого Орендодавець, на підставі пункту 9 рішення Київської міської ради від 29.04.2004 за №237/1447, за Актом приймання-передачі передає, а Орендар приймає в оренду (строкове платне користування) земельну ділянку (далі об`єкт оренди або земельна ділянка), визначену цим Договором (пункт 1.1 Договору).

Згідно пункту 2.1 Договору, об`єктом оренди відповідно до цього Договору є земельна ділянка з наступними характеристиками: місце розташування - вул. Багговутівська, 1-а (один "а") у Шевченківському район м. Києва, розмір - 22923 (двадцять дві тисячі дев`ятсот двадцять три) кв.м.; цільове призначення - для будівництва комплексу житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями, об`єктами соціальної інфраструктури таз паркінгами, кадастровий номер - 8 000 000 000:91:006:0033.

Згідно з витягом з технічної документації №Ю-29023/2004 Головного управлінню земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) від 09.08.2004 за №742 нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 4266745, 28 грн. (пункт 2.2 Договору).

Договір укладено на 10 (десять) років (пункт 3.1 Договору).

Річна орендна плата за земельну ділянку встановлюється у розмірі 1, 5 відсотка від її нормативної грошової оцінки (пункт 4.2 Договору).

В подальшому, 02.04.2015 між Київською міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю «Євробудівництво» укладено Угоду про поновлення вищевказаного договору оренди земельної ділянки строком на 15 років (пункт 1 Угоди).

Згідно пункту 3 Угоди підпункт 2.2. пункту 2 Договору оренди викладено в такій редакції « 2.2. Відповідно до Витягу з технічної документації Головного управління Держземагенства у м. Києві Державного агентства земельних ресурсів України від 27.01.2015 №497 нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 16 083 104, 72 грн.»

Згідно пункту 4 Угоди підпункт 4.2 пункту 4 Договору оренди викладено в такій редакції: « 4.2. Річна орендна плата за земельну ділянку на період будівництва об`єкта встановлюється у розмірі трьох відсотків від її нормативно грошової оцінки...».

Товариством з обмеженою відповідальністю «Євробудівництво» 16.01.2020 подано до податкового органу податкову декларацію з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) № за 2020 рік.

Головним управлінням ДПС у м. Києві проведено камеральну перевірку податкової декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2020 рік Товариства з обмеженою відповідальністю «Євробудівництво» (), за результатами якої складено Акт від 10.03.2020 №108/26-15-04-07-19/32669918.

Висновками вказаного Акту перевірки від 10.03.2020 №108/26-15-04-07-19/32669918 встановлено, що сума податкового зобов`язання по орендній платі за землю з юридичних осіб (КБК 18010600), яка узгоджена Товариством з обмеженою відповідальністю «Євробудівництво» згідно податкової декларації з плати за землю на 2020 рік реєстраційний номер від 16.01.2020, є нижча, ніж визначено за результатами камеральної перевірки на загальну суму 353231,32 грн.

Заниження податкового зобов`язання по орендній платі з юридичних осіб за січень 2020 року відбулось внаслідок не врахування в податковій декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) реєстраційний номер від 16.01.2020 на 2020 рік даних Витягу про розмір нормативно-грошової оцінки земельної ділянки від 29.08.2019 (кадастровий номер 800000000:91:006:0033), нормативно-грошова оцінка земельної ділянки складає 171421080,08 грн.

На підставі вказаних вище висновків Акту перевірки від 10.03.2020 №108/26-15-04-07-19/32669918, Головним управлінням ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення від 30.04.2020 №, яким згідно підпункту 54.3.2 пункту 54.3 статті 54, пункту 58.1 статті 58 та пункту 123.1 статті 123 Податкового кодексу України Товариству з обмеженою відповідальністю «Євробудівництво» збільшено суму грошового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб у розмірі 529846,98 грн., в тому числі за податковими зобов`язаннями - 353231,32 грн. та за штрафами (фінансовими) санкціями (штрафами) - 176615,66 грн.

Також, Головним управлінням ДПС у м. Києві проведено камеральну перевірку з питань дотримання вимог податкового законодавства в частині своєчасності сплати орендної плати за землю Товариством з обмеженою відповідальністю «Євробудівництво» (), за результатами якої складено Акт від 06.11.2020 №641/ж5/26-15-04-16-20.

Висновками вказаного Акту перевірки від 06.11.2020 №641/ж5/26-15-04-16-20 встановлено, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Євробудівництво» () несвоєчасно сплачено податкові зобов`язання по орендній платі за землю з юридичних осіб, чим порушено вимоги пункту 287.3 Податкового кодексу України.

На підставі вказаних вище висновків Акту перевірки від 06.11.2020 №641/ж5/26-15-04-16-20, Головним управлінням ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення від 03.12.2020 №104400416, яким до позивача за порушення строку сплати грошового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб застосовано штраф у розмірі 20% у сумі 105 969,40 грн.

Вважаючи зазначені податкові повідомлення-рішення протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює Податковий кодекс України.

Приписами підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України (тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Згідно з пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального. Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах (підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України).

Аналіз зазначених правових норм свідчить, що камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, встановлених пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, та є одним із способів реалізації контрольної функції податкового органу, шляхом якої здійснюється систематичний контроль за своєчасністю нарахування та відображення усіх відомостей, які впливають на правильність декларування платником податків.

Особливості камеральної перевірки полягають у тому, що її проведення не потребує наказу керівника податкового органу або іншого спеціального дозволу чи направлення, згоди платника податків та його присутності. Метою камеральної перевірки є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичних та/або методологічних помилок, які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання чи інших порушень. Камеральній перевірці підлягає уся податкова звітність суцільним порядком. Основним завданням камеральної перевірки є перевірка складання податкових декларацій і розрахунків, що включає в себе арифметичний підрахунок сум податкових зобов`язань, що підлягають сплаті до відповідного бюджету або бюджетному відшкодуванню, та перевірка правильності застосування ставок податків і податкових пільг, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування; виявлення арифметичних або методологічних помилок.

Згідно пункту 269.1 статті 269 Податкового кодексу України платниками земельного податку є власники земельних ділянок, земельних часток (паїв); землекористувачі.

Власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою (пункт 287.1 статті 287 Податкового кодексу України).

Об`єктами оподаткування є земельні ділянки, які перебувають у власності або користуванні (підпункт 270.1.1 пункту 270.1 статті 270 Податкового кодексу України).

Відповідно до підпункту 271.1.1 пункту 271.1 статті 271 Податкового кодексу України базою оподаткування є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом.

Відповідно до пункту 288.1 статті 288 Податкового кодексу України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.

Статтею 286 Податкового кодексу України встановлено, що підставою для нарахування земельного податку є дані державного земельного кадастру.

Згідно з пунктом 288.2 статті 288 Податкового кодексу України платником орендної плати є орендар земельної ділянки.

Згідно з пунктом 288.3 статті 288 Податкового кодексу України об`єктом оподаткування є земельна ділянка, надана в оренду.

Для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, здійснює управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок (пункт 289.1 статті 289 Податкового кодексу України).

Згідно з пунктом 288.7 статті 288 Податкового кодексу України податковий період, порядок обчислення орендної плати, строк сплати та порядок її зарахування до бюджетів застосовується відповідно до вимог статей 285 - 287 цього розділу.

Відповідно до пункту 285.1 статті 285 Податкового кодексу України базовим податковим (звітним) періодом для плати за землю є календарний рік.

Відповідно до пункту 286.1 статті 286 Податкового кодексу України центральні органи виконавчої влади, що реалізують державну політику у сфері земельних відносин та у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно у сфері будівництва, щомісяця, але не пізніше 10 числа наступного місяця, а також за запитом відповідного контролюючого органу за місцезнаходженням земельної ділянки подають інформацію, необхідну для обчислення і справляння плати за землю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 286.2 статті 286 Податкового кодексу України платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов`язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а надалі така довідка подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.

Відповідно до підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 Податкового кодексу України, розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку: для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, - у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки.

Відповідно до статті 21 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі.

Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).

Частиною першою статті 13 Закону України «Про оцінку земель» передбачено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться, зокрема, у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про оцінку земель», нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Статтею 18 Закону України «Про оцінку земель» встановлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, незалежно від їх цільового призначення, проводиться не рідше, ніж один раз на 5 - 7 років.

За результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація (частина перша статті 20 Закону України «Про оцінку землі»).

Відповідно до статті 15 цього ж Закону підставою для проведення оцінки земель, у тому числі нормативної грошової оцінки земельних ділянок, є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. Згідно з положеннями статті 23 Закону України «Про оцінку землі» виготовлена технічна документація нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

Рішення рад щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України. Зокрема, у цьому пункті зазначено, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що нормативна грошова оцінка землі проводиться в обов`язковому порядку для визначення розміру орендної плати за землі комунальної та державної форм власності. При цьому, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, затверджується рішенням відповідної сільської, селищної чи міської ради. Таке рішення офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 02.03.2016 у справі № 3-476гс15, Верховного Суду від 31.07.2018 у справі № 804/7823/14, від 30.10. 2018 у справі № 804/2111/14, від 18.12.2019 № 804/937/16.

Суд зазначає, що Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (кадастровий номер :91:006:0033) від 27.01.2015 №497 Товариству з обмеженою відповідальністю «Євробудівництво» було надано на підставі рішення Київської міської ради від 26.07.2007 №43/1877 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Києва та Порядку її визначення» з урахуванням редакції рішення Київської міської ради від 03 липня 2014 року №23/23 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Києва».

Так, згідно рішення Київської міської ради від 03 липня 2014 року №23/23 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Києва» у складі технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Києва затверджено: 1) схеми економіко-планувального зонування міста Києва; 2) нормативну грошову оцінку земель міста Києва (схеми впливу локальних факторів, що характеризують місце розташування земельних ділянок у місті Києві); 3) нормативну грошову оцінку земель сільськогосподарського призначення в межах міста Києва.

При цьому, рішення від 03 липня 2014 року №23/23 введено в дію з 01 липня 2015 року рішенням Київської міської ради від 10 грудня 2014 року №565/565, є чинним, при цьому нова нормативна грошова оцінка земель міста Києва не приймалася, що в свою чергу звільняло позивача від необхідності отримання нового витягу з нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Поряд з цим, суд звертає увагу, що термін дії вказаного вище Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (кадастровий номер :91:006:0033) від 27.01.2015 №497 не був вичерпаний, а тому Товариством з обмеженою відповідальністю «ЄВРОБУДІВНИЦТВО» правомірно його було використано при розрахунку податкового зобов`язання по земельному податку з юридичних осіб за 2020 рік.

Як було зазначено вище, відповідачем не виконано вимоги ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.02.2021 щодо надання належним чином завіреної копії витягу про розмір нормативно-грошової оцінки земельної ділянки від 29.08.2019 (кадастровий номер 800000000:91:006:003), на яку відповідач посилається як на підставу визначення податкового зобов`язання по орендній платі з юридичних осіб за січень 2020 року.

Більше того, долучена відповідачем до відзиву роздруківка щодо відомостей про земельну ділянку (кадастровий номер 800000000:91:006:003) сформована 14.05.2019. Надана роздруківка не містить в собі даних на основі яких її було затверджено, зокрема визначена нормативна грошова оцінка не містить посилання на відповідне рішення міської ради та не вказана яка базова вартість 1 кв.м. землі відповідної земельної ділянки була взята за основу.

Також, суд звертає увагу, що вказаний вище Витяг позивачем не отримувався, що виключало у нього необхідність застосування його при визначенні грошового податкового зобов`язання по земельному податку за 2020 рік.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Євробудівництво» визначаючи грошове податкове зобов`язання по земельному податку з юридичних осіб за 2020 рік діяло в межах чинного законодавства, у зв`язку з чим висновки Акту перевірки від 10.03.2020 №108/26-15-04-07-19/32669918 не відповідають дійсним обставинам, встановленим судом, а тому, суд приходить до переконання, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 30.04.2020 № необґрунтовано.

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 03.12.2020 №104400416, суд зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається, що на підставі Акту перевірки від 06.11.2020 №641/ж5/26-15-04-16-20, Головним управлінням ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення від 03.12.2020 №104400416, яким до позивача за порушення строку сплати грошового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб застосовано штраф у розмірі 20% у сумі 105 969,40 грн.

Відповідно до підпункту 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Пунктом 57.3 статті 57 Податкового кодексу України визначено, що у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

Пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу України визначено, що у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

З матеріалів справи вбачається, що однією з підстав нарахування штрафних санкцій податковим повідомленням-рішенням від 03.12.2020 №104400416 було встановлення контролюючим органом порушення сплати грошового зобов`язання позивачем за податковим повідомлення-рішення від 30.04.2020 №.

Відповідно до пункту 57.4 статті 57 Податкового кодексу України пеня та штрафні санкції, нараховані на суму грошового зобов`язання (її частку), скасовану за результатами адміністративного чи судового оскарження, також підлягають скасуванню, а якщо такі пеня та санкції були сплачені, вони підлягають зарахуванню в рахунок погашення податкового боргу, грошових зобов`язань або поверненню в порядку, встановленому статтею 43 цього Кодексу.

Таким чином, враховуючи, що податкове повідомлення-рішення від 30.04.2020 № визнано протиправним, у позивача не виникає обов`язку щодо сплати грошового зобов`язання за податковим повідомленням-рішенням від 03.12.2020 №104400416.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення від 03.12.2020 №104400416, яким до позивача за порушення строку сплати грошового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб застосовано штраф у розмірі 20% у сумі 105 969,40 грн. також є протиправним та підлягає скасуванню.

Згідно частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також усні та письмові доводи представників сторін стосовно заявлених позовних вимог, суд приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 72-77, 139, 241- 246, 250, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 30.04.2020 №.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 03.12.2020 №104400416.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Євробудівництво» (02152, м. Київ, проспект Тичини Павла, 1В офіс В701, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ) понесені витрати зі сплати судового збору у розмірі 9537 (дев`ять тисяч п`ятсот тридцять сім гривень) 25 копійок.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статями 292-297 Кодексу адміністративного судочинства України, із урахуванням положень пункту 15.5 Перехідних положень (Розділу VII) Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Літвінова А.В.