Справа № 480/4987/19
Суддя: Білак М.В.
Дата ухвалення: 2021-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2021 року

м. Київ

справа №480/4987/19

адміністративне провадження №К/9901/15401/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Білак М.В.,

суддів: Губської О.А., Калашнікової О.В.,

розглянув у порядку письмового провадження справу

за касаційною скаргою Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську

на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 2 червня 2020 року (головуючий суддя - Русанова В.Б., судді: Жигилій С.П., Перцова Т.С.)

у справі №480/4987/19

за позовом ОСОБА_1

до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

I. РУХ СПРАВИ

1. У грудні 2019 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 , затверджений наказом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, від 4 листопада 2019 року № 106-ОС;

- визнати протиправним та скасувати наказ про звільнення від 4 листопада 2019 року № 107-ОС;

- поновити на посаді слідчого першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, з 5 листопада 2019 року;

- стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу з 5 листопада 2019 року по день прийняття судового рішення по справі.

2. В обґрунтування позовних вимог зазначав, що бали за виконання завдань № 1 та № 3 не були обґрунтовані по суті. Додатком 4 до Типового положення проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців будь-який проміжний бал, у тому числі за числовим показником саме « 0,5» не передбачений і відсутні критерії, які могли би бути покладені в основу визначення саме такої оцінки.

3. Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 18 лютого 2020 року у задоволенні позову відмовлено.

4. Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 2 червня 2020 року рішення суду першої інстанції скасовано та ухвалено нове про задоволення позовних вимог.

5. Визнано противним та скасовано висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 , затверджений наказом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, № 106-ОС від 4 листопада 2019 року.

6. Визнано протиправним та скасовано наказ Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, «Про звільнення ОСОБА_1 » № 107-ОС від 4 листопада 2019 року.

7. Поновлено на посаді слідчого першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, з 5 листопада 2019 року.

8. Стягнуто середній заробіток за час вимушеного прогулу з 5 листопада 2019 року по 2 червня 2020 року у розмірі 267 415, 20 грн.

9. У поданій касаційній скарзі відповідач із посиланням на порушення судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права, просив скасувати оскаржуване судове рішення та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

10. Ухвалою Верховного Суду від 30 вересня 2020 року відкрито касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою.

II. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

11. Судами попередніх інстанцій встановлено та матеріалами справи підтверджено, що наказом в.о. директора Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, від 23 листопада 2018 року №39-ос призначено ОСОБА_1 на посаду слідчого Першого слідчого відділу (відділ з розслідування злочинів у сфері службової діяльності та корупції) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, як обраного за конкурсом, з 27 листопада 2018 року, з випробувальним строком шість місяців.

12. Наказом в.о. директора Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, від 28 листопада 2018 року № 45 закріплено за позивачем як слідчим, який не має досвіду практичної роботи за спеціальністю, наставника з кола слідчих, які мають безпосередній досвід слідчої роботи та здійснення досудового розслідування у кримінальних провадженнях.

13. Наказом в.о. директора Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, від 7 червня 2019 року №42-ос переведено позивача на посаду слідчого Першого слідчого відділу (відділ з розслідування злочинів у сфері службової діяльності та корупції) слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, з 30 травня 2019 року.

14. 29 грудня 2018 року позивача ознайомлено з завданнями, ключовими показниками результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», зі строком виконання - впродовж 2019 року.

15. Всього було визначено три завдання.

16. Завдання № 1. - розгляд заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та внесення відомостей щодо них до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Ключові показники: своєчасність внесення відомостей про злочин до ЄРДР; кількість оскаржених відмов у внесенні відомостей про злочин до ЄРДР.

17. Завдання № 2. - проведення досудового розслідування. Ключові показники: проведення повного та неупередженого розслідування із дотриманням розумних строків; кількість направлених до суду обвинувальних актів у кримінальних провадженнях; кількість скасованих прокурором та судом постанов про закриття кримінального провадження.

18. Завдання № 3. - здійснення розгляду звернень громадян. Ключові показники: дотримання строків надання відповідей на звернення громадян відповідно до вимог чинного законодавства.

19. За результатами оцінювання позивачу за виконання завдання № 1 виставлено 3 бали, за завдання № 2 - 0,5 бали, за завдання № 3 - 3 бали, середній бал - 2,2, що є негативною оцінкою

20. Наказом в.о. директора Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, від 4 листопада 2019 року № 106-ос затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 .

21. Наказом в.о. директора Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, від 4 листопада 2019 року № 107-ос звільнено позивача з посади 4 листопада 2019 року в зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності (пункт 3 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу»).

22. З результатами виконання завдань, наказами про затвердження висновку та про звільнення з посади позивача ознайомлено 4 листопада 2019 року.

23. Не погоджуючись з виставленими балами за результатами оцінювання службової діяльності та у зв`язку з цим звільненням з займаної посади, позивач звернувся до суду з позовом.

IIІ. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

24. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що установлена легітимна мета дій відповідача щодо питання оцінювання результатів службової діяльності здійснюється безпосередніми керівниками за їх внутрішнім переконанням відповідно до результатів виконаних завдань. Вмотивованість кожного критерію та його елементів з урахуванням внутрішнього переконання керівника у цілому закон не передбачає, оскільки це є способом прийняття рішення, тобто способом реалізації владних управлінських функцій.

25. Оцінка критеріїв компетентності, професійності, яка має на меті визначення здатності державного службовця виконувати службові обов`язки, покладена на керівника установи (безпосереднього керівника та керівника самостійного структурного підрозділу) і ґрунтується на засадах рівноправності та співпричетності у прийнятті рішення. Повноваження керівника стосовно виставлення балів та загальної оцінки службової діяльності є дискреційними та виключною компетенцією.

26. Також окружний суд враховував що з приводу можливості оцінки судами актів та дій органів державної влади під час виконання ними дискреційних повноважень Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зробив правовий висновок, відповідно до якого у таких випадках судовий контроль є обмеженим.

27. Скасовуючи рішення суду першої інстанції та ухвалюючи нове, апеляційний суд виходив з того, що Типовим порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців передбачено вичерпний перелік видів оцінок при оцінюванні: «не підлягає оцінюванню», « 0», « 1», « 2», « 3», «4» та критеріїв до них, що виключає можливість виставлення будь-якої іншої оцінки, зокрема 0,5 балів, яка виставлена позивачу за виконання завдання № 2.

28. Оскільки відповідачем виконання завдання № 2 оцінено не у спосіб, встановлений законодавством, середній бал та остаточна оцінка за результатами виконання завдань не є об`єктивною та такою, що визначена у відповідності до вимог Типового порядку.

29. Обсяг дискреційних повноважень не може бути необмеженим і повинен підлягати зовнішньому/публічному контролю, в тому числі судовому. Процес та результат оцінювання службової діяльності повинен бути зрозумілим як безпосереднім учасникам цих відносин, так і суспільству загалом.

30. Належна мотивація результатів оцінювання дає можливість перевірити як саме (за якими ознаками та критеріями) відбувалася процедура оцінювання і чи була дотримана процедура його ухвалення. Її обсяг та ступінь залежить від конкретних обставин, які були предметом обговорення та перевірки, але в будь-якому випадку має показувати що доводи та пояснення державного службовця взято до уваги і, що важливо, давати розуміння чому і чим керувався відповідний орган, оцінюючи державного службовця, виставляючи певну кількість балів. Особливо виняткової значимості обґрунтованість/вмотивованість рішення набуває у разі отримання негативної оцінки, з огляду на її наслідки.

31. Апеляційний суд зазначає, що оскільки відповідачем порушено вимоги Типового порядку щодо виставлення балів, суд не може перебирати на себе повноваження органу, до компетенції якого належить встановлення результатів оцінювання, а тому позбавлений можливості у даному випадку надати оцінку обставинам по суті виконаних позивачем завдань.

IV. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ

32. Відповідач у своїй касаційній скарзі зазначає, що суд апеляційної інстанції неправильно застосував норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Так, логіко-граматичне тлумачення положень додатку 8 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців дає обґрунтовані підстави вважати, що після проведення оціночної співбесіди безпосередній керівник має право виставляти відповідний бал з числового проміжку від « 0» до « 4» або «Не підлягає оцінюванню» відповідно до встановлених критеріїв, у тому числі, бал « 0,5», який входить до числового проміжку від « 0» до « 4». Це обумовлено тим, що здебільшого результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за своїм змістом неможливо оцінити виключно балами у значенні « 0», « 1», « 2», « 3» або « 4» через одночасну невідповідність результатів виконання завдань критеріям визначення балів.

33. Зазначає, що Порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців не передбачено вичерпного переліку видів оцінок при оцінюванні, а лише визначено критерії виставлення балів у значенні від « 0» до « 4» або «Не підлягає оцінюванню». Крім того виставлення відповідного балу, зокрема, балу « 0,5» відноситься до дискреційних повноважень безпосереднього керівника позивача.

34. Також відповідач у касаційній скарзі звертає увагу, що порушення Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців в частині виставлення балу за завдання №2, як було помилково встановлено судом апеляційної інстанції, є тим самим процедурним порушенням, яке відповідно до пункту 49 Порядку не впливає на результати оцінювання та не є підставою для скасування висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця.

35. Оцінити результати позивача за завданням № 2 на бал « 1» і вище об`єктивно не вбачалося можливим, оскільки завдання фактично не було виконано, як наслідок відсутні результати, які можна було б доопрацювати як того вимагає критерій визначення балу « 1».

36. Позивач у відзиві на касаційну скаргу просив відмовити у її задоволенні.

V. ОЦІНКА ВЕРХОВНОГО СУДУ

37. Верховний Суд, перевіривши і обговоривши доводи касаційної скарги, виходячи з меж касаційного перегляду, визначених статтею 341 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС України), вважає за необхідне зазначити наступне.

38. Касаційне провадження у справі, що розглядається, відкрите з підстави, передбаченої пунктом 3 частини четвертої статті 328 КАС України, відповідно до якого підставою касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у випадку, якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.

39. Спірні правовідносини в цій справі склались з приводу правомірності висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця та звільнення з посади у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами такого оцінювання.

40. Згідно з частиною другою статті 341 КАС України суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

41. Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закон України «Про державну службу» (далі - Закон № 889-VІІІ).

42. Статтею 44 Закону № 889-VІІІ врегульовано питання оцінювання результатів службової діяльності.

43. Так, результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри (частина перша статті 44 Закону).

44. Відповідно до частини другої статті 44 Закону оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

45. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В», здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», здійснюється суб`єктом призначення (частина третя статті 44 Закону).

46. Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (частина четверта статті 44 Закону).

47. За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням (частина п`ята статті 44 Закону).

48. Згідно з частиною шостою статті 44 Закону у разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

49. Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону (частина сьома статті 44 Закону).

50. Державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи (частина восьма статті 44 Закону).

51. Державні службовці, які отримали відмінні оцінки за результатами оцінювання службової діяльності, підлягають преміюванню відповідно до цього Закону (частина дев`ята статті 44 Закону).

52. Відповідно до частини одинадцятої статті 44 Закону № 889-VІІІ постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 року № 640 затверджено Типовий порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, який визначає процедуру проведення такого оцінювання (далі - Порядок № 640).

53. Пунктом 3 Порядку № 640 встановлено, що оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.

54. Оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції (пункт 7 Порядку № 640).

55. Відповідно до пункту 36 Порядку № 640 визначення результатів виконання завдань державним службовцем, на якого покладено виконання обов`язків за посадою державної служби категорії «А», «Б» або «В», здійснює керівник вищого рівня по відношенню до посади державної служби, яку він займає.

56. Для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», оціночну співбесіду (пункт 37 Порядку № 640).

57. Пункт 38 Порядку № 640 передбачає, що перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.

58. Відповідно до пункту 39 Порядку № 640 оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період.

59. Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.

60. Додатком 4 до Порядку № 640 визначено критерії виставлення балів.

60.1 Так, бал «Не підлягає оцінюванню» виставляється у разі коли завдання не могло бути виконано через обставини, які об`єктивно унеможливили його виконання і щодо яких державний службовець не міг впливати чи пропонувати інший спосіб виконання завдання, зокрема тимчасова непрацездатність, відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень).

60.2 Бал « 0» - завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції.

60.3 Бал « 1» - завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо.

60.4 Бал « 2» - завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо).

60.5 Бал « 3» - завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки.

60.6 Бал « 4» - завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення.

61. Перед проведенням оціночної співбесіди позивач заповнив форму щодо результатів виконання завдань за 2019 рік у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.

62. Так, по завданню № 1 досягнутий результат позивачем описано так: вимоги закону щодо своєчасності внесення відомостей до ЄРДР за наявності достатніх підстав для початку провадження - не порушувалися. Підрахунок кількості оскарження відмов щодо внесення відомостей до ЄРДР не проводився.

63. Після проведення оціночної співбесіди за виконання першого завдання позивачу виставлено 3 бали з обґрунтуванням такої оцінки що слідчим було внесено відомості до ЄРДР за 8 зверненнями громадян та розпочато відповідних кримінальних проваджень.

64. По завданню № 2 досягнутий результат позивачем зазначено так: станом на 3 жовтня 2019 року досудове розслідування здійснюється у 43 кримінальних провадженнях. Рішення про закриття кримінального провадження прийнято по 12. Постанова про закриття скасована по 4 провадженнях (із них 3 - прокурором, 1 - судом). Кримінальні провадження до суду з обвинувальним актом не направлялися.

65. За виконання другого завдання виставлено 0,5 бала з обґрунтуванням що за період роботи слідчим кримінальні провадження до суду не направлялися. Закрито 12 кримінальних проваджень, з яких скасовано 4, що складає 33,3% від кількості закритих кримінальних проваджень. Крім того вказівки, надані слідчому заступником директора - начальником слідчого управління Руденко І.О., начальником Першого слідчого відділу Чаусом А.О. та прокурорами не виконувались взагалі або виконувались не в повному обсязі. Строк виконання таких вказівок слідчим систематично порушувався без надання обґрунтованих пояснень. По деяким кримінальним провадженням слідчим не проводилось жодних слідчих та перевірочних дій упродовж тривалого часу (більше двох місяців), що відображено в доповідних записках начальника слідчого управління Руденка І.О. від 11 квітня, 9-12 липня 2019 року, довідках та доповідних записках начальника Першого слідчого відділу Чауса А.О. від 10 травня, 26 липня, 7 серпня, 9 серпня, 16 серпня, 23 серпня, 4 вересня, 9 вересня 2019 року. Стан здійснення досудового розслідування у кримінальних провадженнях слідчим неодноразово заслуховувався керівництвом Територіального управління та визнавався незадовільним, а саме від 11 квітня та 10 липня 2019 року при директорові Територіального управління Матвєєві А.В., 18 липня 2019 року при заступникові директора - начальнику слідчого управління. За результатами заслуховувань слідчому надавались вказівки та рекомендації щодо поліпшення стану організації досудового розслідування та усунення тяганини, однак зазначені вказівки були проігноровані. Завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату.

66. По завданню № 3 результат виконаної роботи визначено так: відповідно до інформації від сектору документального забезпечення Територіального управління за звітний період розглянуто 25 звернень громадян. Вимоги закону щодо строків надання відповіді не порушувалися.

67. Оцінку за виконане завдання виставлено 3 бали з обґрунтуванням, що слідчим за 2019 рік розглянуто 25 заяв громадян.

68. Проте безпосередньому керівнику рекомендується виставляти бали окремо за кожне завдання відповідно до критеріїв виставляння балів, визначених у додатку 4 до Порядку № 640. Відповідно додатком 4 встановлено бали « 0», « 1», « 2», « 3», « 4» або «Не підлягає оцінюванню» з критерієм визначення кожного з цих балів. Можливість виставлення « 0,5» балів Порядком № 640 (додатком 4 до нього) не передбачено, як і критерій визначення такого балу.

69. Апеляційний суд правомірно та обґрунтовано виходив з того, що Порядком № 640 передбачено вичерпний перелік видів оцінок при оцінюванні та критеріїв до них, що виключає можливість виставлення будь-якої іншої оцінки, зокрема, « 0,5» балів, як було виставлено позивачу за виконання другого завдання.

70. При визначенні оцінки за виконання другого завдання та її обґрунтуванні безпосередній керівник мав керуватися встановленими додатком 4 до Порядку № 640 критеріями визначення балів. Проте, встановивши що друге завдання позивачем виконано частково, його результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, відповідач виставив « 0,5» балів, незважаючи на те, що обґрунтування оцінки відповідає критерію на « 1» бал.

71. У касаційній скарзі відповідач посилався що Порядком № 640 не передбачено вичерпний перелік видів оцінок при оцінюванні, а лише визначено критерії виставлення балів, що дає можливість після проведення оціночної співбесіди виставити відповідний бал з числового проміжку від « 0» до « 4» або «Не підлягає оцінюванню».

72. Проте таке посилання є помилковим оскільки додатком 4 до Порядку №640 встановлено бали, які може бути виставлено за виконання кожного визначеного завдання, та критерії визначення таких балів. Виставлений бал повинен бути не тільки обґрунтованим, але і відповідати певному встановленому критерію. Можливість виставлення балу з числового проміжку не передбачена, оскільки у такому разі бал не буде обґрунтованим за встановленими критеріями.

73. Пунктом 39 Порядку № 640 передбачено, що безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю оцінку з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.

74. Щодо посилання на дискреційні повноваження безпосереднього керівника позивача при визначенні « 0,5» балів за виконання завдання № 2, то слід зазначити що виходячи з практики Європейського Суду з прав людини надання правової дискреції органам влади у вигляді необмежених повноважень є несумісним з принципом верховенства права і закон має з достатньою чіткістю визначати межі такої дискреції, наданої компетентним органам та порядок її здійснення, з урахуванням законної мети даного заходу, щоб забезпечити особі належний захист від свавільного втручання (рішення у справі «Волохи проти України» від 02.11.2006 року, рішення у справі «Malone v. United Kindom» від 02.08.1984 року).

75. Європейським Судом з прав людини висловлено правову позицію за якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (рішення у справі «Дружстевні заложна пріа та інші проти Чеської Республіки» від 31.07.2008 року, рішення у справі «Брайєн проти Об`єднаного Королівства» від 22.11.1995 року, рішення у справі «Сігма радіо телевіжн лтд проти Кіпру» від 21.07.2011 року, рішення у справі «Путтер проти Болгарії» від 02.12.2010 року).

76. Судом апеляційної інстанції було надано юридичну оцінку відповідності проведеної процедури оцінювання та результатів оцінювання за критеріями виставлення балів, встановленими додатком 4 до Порядку №640.

77. Відповідно до пункту 49 Порядку №640 висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця. Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.

78. Допущення учасниками процедури оцінювання порушень, які можуть полягати у застосуванні формального підходу до визначення завдань, порушенні встановлених термінів проведення оцінювання, неналежному заповненні форм, виставлені балів та оцінок, що не відповідають встановленим критеріям, та затвердженні висновку який містить таку оцінку, є підставою для скасування висновку щодо результатів службової діяльності державного службовця у встановленому порядку.

79. Скаржник у касаційній скарзі помилково зазначає, що порушення порядку виставлення балу за завдання № 2 є тим самим процедурним порушенням яке не є підставою для скасування висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця.

80. Зважаючи на те, що відповідачем не дотримано порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності позивача та оцінка, яка виставлена за виконання завдання № 2 не відповідає обґрунтуванню критеріїв виставлення балів, визначених Порядком № 640, висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 за 2019 рік не може вважатися законним та обґрунтованим, а тому є протиправним та підлягає скасуванню. Допущені відповідачем процедурні порушення впливають на результати оцінювання позивача.

81. Відповідно до частини першої статті 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

82. За таких обставин, суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення вимог щодо скасування спірних наказів із поновленням позивача на попередній роботі у порядку статті 235 Кодексу законів про працю України.

83. Безпосередньо розрахунок середнього заробітку за час вимушеного прогулу, що підлягає стягненню на користь позивача, не є предметом касаційного оскарження.

84. Відповідно до частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

85. З огляду на результат касаційного розгляду судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 341, 345, 350, 356 КАС України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, залишити без задоволення, а постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 2 червня 2020 року у справі №480/4987/19 - без змін.

СуддіМ.В. Білак О.А. Губська О.В. Калашнікова