Справа № 440/635/21
Суддя: Л.М. Петрова
Дата ухвалення: 2021-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2021 року м. ПолтаваСправа №440/635/21

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Петрової Л.М., за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні справу за позовом Селянського (Фермерського) господарства "Кремінь" до Головного управління ДПС у Полтавській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

27.01.2021 Селянське (Фермерське) господарство "Кремінь" звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Полтавській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, а саме просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у Полтавській області про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 13.11.2020 №2134434/21069846, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №10 від 20.10.2020 Селянському (Фермерському) господарству "Кремінь" на суму 158590,46 грн, у тому числі ПДВ на суму 26431,74 грн;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №10 від 20.10.2020 датою її фактичного надходження, якою є 28.10.2020;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у Полтавській області про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 13.11.2020 №2134435/21069846, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №11 від 21.10.2020 Селянському (Фермерському) господарству "Кремінь" на суму 79762,19 грн, у тому числі ПДВ на суму 13293,70 грн;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №11 від 21.10.2020 датою її фактичного надходження, якою є 03.11.2020;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у Полтавській області про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 13.11.2020 №21344436/21069846, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №12 від 21.10.2020 Селянському (Фермерському) господарству "Кремінь" на суму 144229,45 грн, у тому числі ПДВ на суму 19038,24 грн;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №12 від 13.11.2020 датою її фактичного надходження, якою є 03.11.2020.

Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на невідповідність спірних рішень вимогам чинного законодавства. За твердженням позивача, на вимогу податкового органу, після зупинення реєстрації вказаних податкових накладних, ним надані усі наявні документи на підтвердження реальності здійснення господарських операцій. Проте, відповідні документи не були взяті відповідачем до уваги, з урахуванням чого прийнято рішення про відмову в реєстрації податкових накладних у ЄРПН.

Ухвалою судді Полтавського окружного адміністративного суду від 08.02.2021 вищевказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено справу до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників (у письмовому провадженні).

Ухвалою суду від 18.02.2021 заперечення представника ГУ ДПС у Полтавській області проти розгляду за правилами спрощеного позовного провадження справи залишено без задоволення.

ГУ ДПС у Полтавській області позов не визнав. У відзиві на позов, що надійшов до суду 25.03.2021, представник мотивував свою позицію посиланням на відповідність спірних рішень вимогам чинного законодавства, зокрема, Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165. Зазначив, що в ході опрацювання документів, наданих позивачем до податкових накладних від 20.10.2020 №10, від 21.10.2020 №11, №12 контролюючим органом сформовано висновок про те, що С(Ф)Г "Кремінь" не надано специфікацію до договору, яка є невід`ємною його частиною, тому рішення комісії ГУ ДПС у Полтавській області про відмову у реєстрації податкових накладних від 20.10.2020 №10, від 21.10.2020 №11, №12 є правомірним

Відповідач ДПС України правом на подачу відзиву на позов не скористався.

Згідно з відповіддю на відзив С(Ф)Г "Кремінь", що надійшла до суду 01.04.2021, позивач стверджує, що ГУ ДПС у Полтавській області не наводить жодного обґрунтованого пояснення підстав відмови в реєстрації податкових накладних. В податкових накладних від 20.10.2020 №10 та від 21.10.2020 №11, №12 зазначено всі необхідні дані, які визначені в Порядку заповнення податкової накладної, затвердженому наказом Мінфіну України від 31.12.2015 №1307, зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 26.01.2016 за №137/28267. Крім того, представник позивача просив не брати до уваги у якості доказу витяг з Протоколу засідання комісії ГУДПС у Полтавській області від 13.11.2020 №228, на якому було прийнято рішення щодо відмови у реєстрації податкових накладних, оскільки даний документ у позивача відсутній та відповідачем не надсилався.

Частиною дев`ятою статті 79 КАС України пердбачено, що копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Оскільки витяг з Протоколу засідання комісії ГУДПС у Полтавській області від 13.11.2020 №228, на якому було прийнято рішення щодо відмови у реєстрації податкових накладних у С(Ф)Г "Кремінь" відсутній та відповідачем не надсилався, суд вирішив не брати до уваги відповідний Протокол як доказ.

Ухвалою суду від 16.04.2021 замінено відповідача з Головного управління ДПС у Полтавській області () на його правонаступника в особі Головного управління ДПС у Полтавській області (код ЄДРПОУ відокремленого підрозділу 44057192).

Розгляд даної справи, відповідно до статті 258, частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників.

Селянське (фермерське) господарство "Кремінь" є юридичною особою, зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань 14.03.1994, номер запису:0000172, що підтверджується копією свідоцтва про державну реєстрацію юридичної особи серія А00 №710109 від 14.03.1994 /том І, а.с. 38/.

Позивач є платником єдиного податку 4 групи, копія витягу № 018 з реєстру платників податку на додану вартість надається.

Видами діяльності Селянського (фермерського) господарства "Кремінь" є:

01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (основний);

01.13 Вирощування овочів і баштанних культур, коренеплодів і бульбоплодів;

01.19 Вирощування інших однорічних і дворічних культур;

01.63 Післяурожайна діяльність;

46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин;

46.90 Неспеціалізована оптова торгівля;

49.41 Вантажний автомобільний транспорт /том І, а.с. 28/.

Із звіту про посівні площі сільськогосподарських культур під урожай 2020 року, а саме з розділу 2. "Сільськогосподарські угіддя у власності та користуванні", в також із поданої податкової декларації платника єдиного податку четвертої групи вбачається, що сільськогосподарські угіддя складають 133,19 га (в тому числі взяті в оренду - 93,66 га), рілля складають 122,16 га.

Із звіту про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду у 2020 році, а саме з розділу 1. "Виробництво однорічних і дворічних сільськогосподарських культур. 1.1. Виробництво культур зернових і зернобобових" вбачається, що кукурудза була посіяна та зібрана на площі 45, 57 га.

19.10.2020 між Селянським (фермерським) господарством "Кремінь" (Постачальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Зерно-Агротрейд" (Покупець) було укладено договір поставки №_ТП73А/98Л, у відповідності до якого Постачальник зобов`язувався в порядку та на умовах, визначених цим Договором, поставити та передати у власність Покупцю сільськогосподарську продукцію (надалі -Товар), в асортименті, за ціною, якістю, кількістю та на умовах, узгоджених з Покупцем, а Покупець зобов`язувався в порядку та на умовах, визначених цим Договором, прийняти Товар та оплатити його вартість /том І, а.с. 48-50/.

На виконання умов укладеного договору поставки №_ТП73А/98Л від 19.10.2020 Постачальником Замовнику був поставлений та переданий Товар, а саме:

- кукурудза 3-го класу загальною кількістю 25, 140 т. загальною вартістю (включаючи ПДВ) 158590, 46 грн, про що свідчить рахунок-фактура №9 від 20.10.2020 року /том І, а.с. 84/, накладна №10 від 20.10.2020 /том І, а.с. 55/, товарно-транспортні накладні №135231, №135232, №135233, №135234 від 20.10.2020 року /том І, а.с. 56-61/;

- кукурудза 3-го класу загальною кількістю 12, 420 т. загальною вартістю (включаючи ПДВ) 79762,19 грн, про що свідчить рахунок- фактура №10 від 21.10.2020 /том І, а.с. 107/, накладна №11 від 21.10.2020 /том І, а.с. 108/, товарно-транспортні накладні від 21.10.2020 №135235, №135238 /том І, а.с. 109-111/;

- кукурудза 3-го класу загальною кількістю 18,260 т. загальною вартістю 114229,46 грн (включаючи ПДВ), про що свідчить рахунок-фактура №11 від 21.10.2020 /том І, а.с. 131/, накладна №12 від 21.10.2020 /том І, а.с. 132/, товарно-транспортні накладні від 21.10.2020 №135239, №135240, №135241 /том І, а.с. 134-137/.

При здійсненні операцій з постачання продукції за умовами договору поставки №_ТП73А/98Л від 19.10.2020 Селянське (фермерське) господарство "Кремінь" склало та подало на реєстрацію наступні податкові накладні:

- 28.10.2020 податкову накладну №10 від 20.10.2020 на суму 158590,46 грн (включаючи ПДВ) /том І, а.с. 62/.

- 03.11.2020 податкові накладні №11 від 21.10.2020 на суму 79762,19 грн (включаючи ПДВ) /том І, а.с. 113/ та №12 від 21.10.2020 на суму 114229,45 грн (включаючи ПДВ) /а.с. 138/.

Водночас, С(Ф)Г "Кремінь" отримані квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН від 29.10.2020 №, від 04.11.2020 №, № у яких зазначено: документ прийнято, відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної зупинена, оскільки коди товару УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 1205 відсутні у таблиці даних платника ПДВ, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються) та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної у податкових накладних, для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних /том І, а.с. 63, 144, 139/.

Позивачем подані пояснення та копії документів (звіт про посівні площі сільськогосподарських культур під урожай 2020 року, договір поставки, рахунки, накладні, товарно-транспортні накладні, акти перерахунку ціни до видаткових накладних), що підтверджено повідомленням від 11.11.2020 №2 про надання пояснень та копій документів щодо податкової накладної, реєстрацію якої зупинено /том І, а.с.64/. Зазначене повідомлення прийнято до розгляду, що підтверджується квитанцією №2.

Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийняті рішення від 13.11.2020 №2134434/21069846, №2134435/21069846, №2134436/21069846 про відмову в реєстрації податкових накладних /розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних /том І, а.с. 89, 115, 140/

Відповідно до вказаних рішень підставою для відмови в реєстрації податкових накладних є ненадання платником податків копій документів: договорів, зокрема, зовнішньоекономічних контрактів, з додатками до них. Додаткова інформація: відсутня специфікація до договору, яка є невід`ємною його частиною.

Не погодившись з отриманою відмовою, позивач оскаржив рішення від 13.11.2020 №2134434/21069846, №2134435/21069846, №2134436/21069846, однак, рішеннями Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 27.11.2020 №64745/21069846/2, № 64773/21069846/2 №64764/21069846/2 скарги позивача залишено без задоволення, а спірні рішення без змін /том І, а.с. 106, 130, 156, /.

Не погодившись із рішеннями Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та відповідним доводам сторін, суд виходить з наступного.

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (пункт 1.1 статті 1 Податкового кодексу України).

За змістом підпункту "а" пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) об`єктом оподаткування є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Пунктом 187.1 статті 187 Податкового кодексу України визначено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до абзацу першого пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Також абзацом першим пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Отже, платник податку - постачальник з настанням першої із подій виникнення податкових зобов`язань, визначених у пункті 187.1 статті 187 Податкового кодексу України, зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Абзацом другим пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Таким чином, достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, є зареєстрована у ЄРПН податкова накладна.

Водночас згідно з пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Так, механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначає Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, яка набрала чинності 01.02.2020, (далі Порядок №1165).

За змістом пункту 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно з пунктом 7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Пунктами 10, 11 Порядку №1165 передбачено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Відповідно до абзацу другого пункту 25 Порядку №1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 3 до Порядку №1165 визначено Критерії ризиковості здійснення операцій, відповідно до пункту 1 яких до цих Критеріїв віднесено відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01.01.2017 в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 01.01.2017 у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за №1245/34216, затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі Порядок №520), який визначає механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі Кодекс) зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 2 Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі комісія регіонального рівня).

Пунктом 4 Порядку №520 передбачено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до пункту 5 Порядку №520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно з абзацом другим пункту 6 Порядку №520 платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП).

Пунктами 9, 10 Порядку №520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.

Згідно з пунктом 11 Порядку №520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

- та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

- та/або надання платником податку копій документів, складених/ оформлених із порушенням законодавства.

Аналіз вище наведених норм законодавства свідчить, що контролюючий орган після надходження податкової накладної/розрахунку коригування до ДПС для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних в автоматизованому режимі здійснює відповідну перевірку, зокрема щодо наявності підстав для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування через відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або через відповідність відображених у ній операції критеріям ризиковості здійснення операцій.

Автоматизований моніторинг відповідності платника податку, яким складено податкову накладну, критеріям оцінки ступеня ризиків здійснюється відповідно до ознак, наведених у пунктах 1-8 критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1 до Порядку №1165). Автоматизований моніторинг відповідності господарської операції, відображеної у податковій накладній, критеріям оцінки ступеня ризиків здійснюється відповідно до ознак, наведених у пунктах 1-6 критеріїв ризиковості здійснення операцій (додаток 3 до Порядку №1165).

У разі, якщо за результатами моніторингу визначено, що цей платник податку відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація податкової накладної зупиняється, про що платнику протягом операційного дня надсилалася відповідна квитанція. У разі, коли за результатами моніторингу господарська операція, відображена у податковій накладній, відповідає критеріям ризиковості здійснення операції (крім податкової накладної, складеної платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку) реєстрація такої податкової накладної також зупиняється.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної контролюючий орган зобов`язаний, зокрема, вказати конкретний критерій ризиковості платника податку та/або критерій ризиковості здійснення операцій, на підставі якого зупинено реєстрацію податкової накладної, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку, а також запропонувати платнику надати пояснення та копії документів, необхідних та достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зі місту залучених до матеріалів справи квитанцій від 13.07.2020 №, № вбачається, що контролюючим органом сформовано висновок про відповідність податкових накладних від 16.06.2020 №7, від 22.06.2020 №8, складених позивачем, критеріям ризиковості платника податку, визначених пунктом 1 "Критеріїв ризиковості платника податку".

Підставою для зупинення реєстрації податкових накладних в ЄРПН податковий орган визначив те, що коди товару УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 1201 відсутні у таблиці даних платника ПДВ, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються) та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної у податкових накладних, для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних.

Надаючи правову оцінку підставам для зупинення реєстрації податкових накладних у ЄРПН, суд зазначає наступне.

Порядок №1165 не містить вимоги про прийняття контролюючим органом окремого рішення з питання зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Водночас, виходячи з вищенаведених положень пунктів 10, 11 Порядку №1165, зміст такого рішення наводиться податковим органом у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

При цьому, пунктом 11 Порядку №1165 передбачено вимоги до змісту такої квитанції. Проте, дослідивши залучені до матеріалів справи копії квитанцій від 29.10.2020 №, від 04.11.2020 №, № суд встановив, що у них не зазначено вимог до платника податків у частині надання конкретних пояснень та документів з метою реєстрації податкових накладних у ЄРПН.

Суд зазначає, що наведене позбавляє можливості визначення платником порядку своїх дій, які він має вчинити з метою прийняття контролюючим органом позитивного рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН.

При цьому, Порядок №1165 не передбачає можливості проведення контролюючим органом консультацій, листування з платником податку на етапі прийняття рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН чи залучення платника податку до процесу прийняття цього рішення в інший спосіб.

Таким чином, у цьому випадку платник податку фактично позбавлений можливості на участь у процесі прийняття суб`єктом владних повноважень відповідного рішення. Як наслідок, визначальне значення для дотримання законності цієї процедури і забезпечення прав платника податку під час її проведення має конкретизація контролюючим органом підстав для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН та зазначення у квитанції про зупинення чітких і зрозумілих вказівок такому платнику щодо того, які саме пояснення та копії документів має надати цей платник задля розгляду питання про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН.

Однак, у цьому випадку надіслані позивачу квитанції містить лише загальне посилання на наявність у нього права подати пояснення та копії документів без зазначення їх конкретного переліку.

Крім того, відповідачами не надано пояснень разом з їх документальним підтвердженням щодо підстав встановлення відповідності надісланих позивачем податкових накладних положенням пункту 1 критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Суд враховує, що позивачем після отримання вищезазначених квитанції надіслані контролюючому органу письмові пояснення разом з копіями документів на підтвердження обґрунтованості складення податкових накладних.

Так, позивачем документально підтверджено наданими до письмових пояснень звітами про посівні площі сільськогосподарських культур під урожай 2020 року, а саме з розділу 2. "Сільськогосподарські угіддя у власності та користуванні" /том І, а.с. 197-198/, а також із поданою податковою декларацією платника єдиного податку четвертої групи, що сільськогосподарські угіддя складають 133,19 га (в тому числі взяті в оренду - 93,66 га), рілля складають 122,16 га /том І, а.с. 186-190/.

Із звіту про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду у 2020 році, а саме з розділу 1. «Виробництво однорічних і дворічних сільськогосподарських культур. 1.1. Виробництво культур зернових і зернобобових» вбачається, що кукурудза була посіяна та зібрана на площі 45,57 га /том І, а.с. 191/.

Ввся зібрана продукція зберігається в складському приміщенні загальною площею 745,8 кв.м., який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та який є приватною власністю С(Ф)Г "Кремінь", про що свідчить свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 21.06.2010 /том І, а.с. 182/.

Крім того, для вирощування/ збирання с/г продукції С(Ф)Г "Кремінь" використовує власний транспорт, а саме: трактор колісний, про що свідчить свідоцтво про реєстрацію машини серія НОМЕР_1 від 25.09.2020 та комбайн зернозбиральний, про що свідчить свідоцтво про реєстрацію машини серія НОМЕР_2 від 02.01.2020 року /том І, а.с. 183, 184/.

Також, для здійснення господарської діяльності 15.03.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю науково - виробниче підприємство "Херсонський машинобудівний завод", Постачальником та С(Ф)Г "Кремінь", Покупцем було укладено договір поставки №15.03.19/06-01/56, у відповідності до якого Постачальник зобов`язувався передати у власність Покупця сільськогосподарську техніку (та/або комплектуючі да неї) за асортиментом (номенклатурою), кількістю та цінами, визначеними специфікаціями, а Покупець зобов`язувався прийняти цей Товар та оплатити його обумовлену вартість /том І, а.с. 161-163/.

У відповідності до специфікації №1 до договору поставки №15.03.19/06-01/56 від 15.03.2019 Постачальник передав у власність Покупця кукурудзозбиральну машину до комбайну КЗС - 812 "Палесье" з №572 КМС - 6-18 загальною вартістю 311346,00 грн (включаючи ПДВ) /том І, а.с. 165/, про що свідчить рахунок на оплату №162 від 15.03.2019, платіжне доручення №28 від 15.03.2019 /том І, а.с. 166/, видаткова накладна №196 від 21.03.2019 /том І, а.с. 167/, Акт приймання-передачі від 21.03.2019 /том І, а.с. 168/ та зареєстрована в ЄРПН податкова накладна №152 від 15.03.2019 /том І, а.с. 169/.

18.11.2019 між ПАТ "УКРАГРО НПК", Постачальником та С(Ф)Г "Кремінь", Покупцем було укладено договір поставки №НС59, у відповідності до якого Постачальник зобов`язувався поставити в обумовлені Договором строки Покупцеві товар, визначений в п.1.2. цього Договору, а Покупець зобов`язувався оплатити та прийняти Товар, а саме: аміачну селітру (фас.50 кг) кількістю 19,650 т. загальною вартістю 153270,00 грн (включаючи ПДВ), про що свідчить рахунок на оплату №НС59 від 18.11.2019, платіжне доручення №133 від 18.11.2019 , видаткова накладна №НС71 від 20.11.2019 та зареєстрована в ЄРПН податкова накладна №703 від 19.11.2019 /том І, а.с. 170-174/.

19.11.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Євростандарт-Автогаз", Постачальником та С(Ф)Г "Кремінь", Покупцем було укладено договір №235/С постачання нафтопродуктів, у відповідності до якого Постачальник зобов`язувався у відповідності із замовленням передати партіями у власність Покупцю нафтопродукти, а Покупець зобов`язувався прийняти нафтопродукти та своєчасно здійснити оплату на умовах даного Договору та Додаткових угод до нього, про що свідчить рахунок на оплату по замовленню №2746 від 19.11.2019, платіжне доручення №139 від 19.11.2019, видаткова накладна №9370 від 21.11.2019 та зареєстрована в ЄРПН податкова накладна №404 від 20.11.2019 /том І, а.с. 175-181/.

Крім того, до матеріалів позову позивачем долучено Специфікації №1 від 20.10.2020 та №2 від 21.20.2020 до договору поставки №_ТП73А/98Л, /том І, а.с. 51,52/, відсутність яких слугувала підставою для прийняття рішень про відмову у реєстрації податкових накладних від 20.10.2020 №10, від 21.10.2020 №11, №12.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав їх прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічний висновок наведено у постановах Верховного Суду від 23.10.2018 у справі №822/1817/18, від 02.04.2019 у справі №822/1878/18.

Натомість, оспорювані у цій справі рішення суб`єкта владних повноважень - Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних не містять чіткого визначення підстав та мотивів для їх прийняття, що свідчить про необґрунтованість таких рішень.

Відповідачами у ході судового розгляду справи не доведено наявності достатніх підстав для зупинення та відмови у реєстрації податкових накладних у ЄРПН.

З наявних матеріалів справи вбачається, що первинні документи, оформлені позивачем в рамках господарських відносин із контрагентом, копії яких надані разом із поясненнями для прийняття рішення щодо реєстрації податкової накладної, складені у відповідності до вимог законодавства та є первинними документами, які засвідчують факт реального виконання позивачем та його контрагентом господарських зобов`язань.

Суд враховує той факт, що надані позивачем документи підтверджували фактичне здійснення операції з постачання товару на адресу контрагента, кількісні та вартісні показники цієї операції і були достатніми для реєстрації податкових накладних.

При цьому суд наголошує, що під час вирішення даної категорії спорів не підлягають дослідженню та аналізу обставини здійснення господарської операції, її реальність тощо, адже спір стосується виключно дотримання процедури реєстрації ПН в ЄРПН.

З огляду на встановлені у справі фактичні обставини та досліджені докази, суд вважає, що Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних при прийнятті рішень від 13.11.2020 №2134434/21069846, №2134435/21069846, №2134436/21069846 про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних діяла необґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мали значення для прийняття такого рішення, не на підставі та не у спосіб, що передбачені Податковим кодексом України, без дотримання вимог частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з чим наявні підстави для визнання протиправними та скасування цих рішень.

Відповідно до пункту 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246, у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Зважаючи на те, що підставою для відмови в реєстрації податкових накладних контролюючим органом обрано лише їх відповідність критеріям ризиковості платника податку, а обґрунтованість цієї підстави не знайшла свого підтвердження у ході судового розгляду справи, суд дійшов висновку, що належним способом захисту порушеного права позивача є зобов`язання ДПС України зареєструвати податкові накладні від 20.10.2020 №10, від 21.10.2020 №11, №12 у Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх подання.

На підставі встановлених в ході судового розгляду фактичних обставин справи та враховуючи вищенаведені норми законодавства, якими врегульовані спірні правовідносини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

При зверненні до суду позивачем був сплачений судовий збір у сумі 6810,00 грн, що підтверджується наявними в матеріалах справи платіжними дорученнями.

Представником позивача заявлено клопотання про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу загалом у розмірі 8500,00 грн.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема: на професійну правничу допомогу.

Згідно з частинами першою - третьою статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Положеннями частини четвертої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до частини п`ятої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Таким чином, документально підтверджені судові витрати підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень. При цьому, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі.

Зазначене відповідає правовій позиції Верховного Суду, яка викладена у постановах від 21.03.2018 у справі №815/4300/17, від 11.04.2018 у справі №814/698/160 від 18.10.2018 у справі №813/4989/17.

При визначенні суми відшкодування витрат на професійну правничу допомогу суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Згідно зі статтею 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 №5076-VI (далі - Закон № 5076-VI) гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Отже, розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом і може бути змінений лише за їх взаємною домовленістю. Суд не може втручатися у правовідносини адвоката та його клієнта.

Водночас, для включення всього розміру гонору до суму, що підлягає стягненню на користь позивача за рахунок відповідача у разі задоволення позову, судом має бути встановлено, що за цих обставин справи такі витрати позивача були необхідними, а розмір є розумний та виправданий, що передбачено у статті 30 Закону № 5076-VI. Отже, суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою.

Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час, та неспіврозмірними у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

Суд зазначає, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

При цьому, на підтвердження здійснення правової допомоги суду має бути надано докази щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

На підтвердження здійсненної правової допомоги необхідно долучати розрахунок погодинної вартості правової допомоги, наданої у справі, який має бути передбачений договором про надання правової допомоги, та може міститися в акті приймання-передачі послуг за договором. Розрахунок платної правової допомоги повинен відображати вартість години за певний вид послуги та час витрачений на: участь у судових засіданнях; вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням; ознайомлення з матеріалами справи в суді тощо.

Аналогічні правові висновки зазначені у постановах Верховного Суду, зокрема, в постанові від 01.10.2018 у справі № 569/17904/17, від 29.10.2020 у справі № 910/3233/18.

На підтвердження складу та розміру понесених витрат на правничу допомогу позивачем приєднано до матеріалів справи: договір про надання правничої допомоги від 21.01.2021 /том І, а.с. 199-200/; детальний опис робіт (наданих послуг) /том І, а.с. 201/; акт приймання-передачі наданої правової допомоги від 21.01.2021 /том І, а.с. 202/; рахунок на оплату від 21.01.2021 №04/21 /том І, а.с. 203/, платіжне доручення на оплату виконаних адвокатом робіт від 25.01.2021 №9 на суму 8500,00 грн /том І, а.с. 204/; ордер №217476 від 28.12.2020 /том І, а.с.27/; свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії№471 від 27.06.2006 /том І, а.с. 206/.

Оцінивши обставини цієї справи та надані позивачем докази у їх сукупності, суд, враховуючи принципи обґрунтованості, співмірності і пропорційності судових витрат, дійшов висновку про необхідність стягнення витрат на професійну правничу допомогу в даній справі у розмірі 8500,00 грн.

При цьому, як зазначено вище, відповідно до статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат на правничу допомогу адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Оскільки у спірних правовідносинах права позивача порушені прийняттям протиправних рішень Головним управлінням ДПС України в Полтавській області в особі створеної нею Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, зважаючи на задоволення адміністративного позову, суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС України у Полтавській області на користь позивача судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 6810,00 грн та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 8500,00 грн.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Селянського (Фермерського) господарства "Кремінь" (вул. Лугова, 5, с. Лутовинівка, Козельщинський район, Полтавська область, 39132, ) до Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області (вул. Європейська, 4, м. Полтава, 36014, ), Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 13.11.2020 №2134434/21069846, №2134435/21069846, №2134436/21069846.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати у Єдиному реєстрі податкових накладних подані на реєстрацію Селянським (Фермерським) господарством "Кремінь" податкові накладні від 20.10.2020 №10, від 21.10.2020 №11, від 21.10.2020 №12 датою їх подання.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області (вул. Європейська, 4, м. Полтава, 36014, ) на користь Селянського (Фермерського) господарства "Кремінь" (вул. Лугова, 5, с. Лутовинівка, Козельщинський район, Полтавська область, 39132, )судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 6810,00 грн (шість тисяч вісімсот десять гривень нуль копійок) та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 8500,00 грн (вісім тисяч п`ятсот гривень).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 03.10.2017.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Л.М. Петрова