Справа № 640/10452/21
Суддя: Донець В.А.
Дата ухвалення: 2021-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 квітня 2021 року м. Київ № 640/10452/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Донець В.А., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Апарату Верховної Ради України про визнання протиправною бездіяльності, стягнення грошової компенсації за невикористану відпустку, зобов`язання вчинити дії, стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Цикалевич В.М. звернувся до суду за допомогою системи "Електронний суд" в інтересах ОСОБА_1 з позовом про:

- визнання протиправною бездіяльності Апарату Верховної Ради України щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 грошової компенсації за всі невикористані дні щорічної основної та додаткової відпустки за період роботи з 02.09.2008 по 27.11.2014;

- стягнення з Апарату Верховної Ради України на користь ОСОБА_1 грошової компенсації за невикористані дні щорічної основної та додаткової відпустки в сумі 9177,78 грн.

- зобов`язання Апарату Верховної Ради України виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки виплати компенсації за невикористані дні щорічної відпустки з 25.11.2014 по день фактичного розрахунку.

Відповідно до пункту 5 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Позивачем оскаржується бездіяльність відповідача щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 грошової компенсації за всі невикористані дні щорічної основної та додаткової відпустки за період роботи з 02.09.2008 до 27.11.2014, тобто з пропущенням місячного строку.

Доходячи такого висновку суд ураховує, що за змістом абзацу першого частини другої статті 122 КАС України строк звернення до адміністративного суду з позовом обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З огляду на характер спірних відносин щодо виплати заробітної плати, позивач міг та повинен був дізнатись про протиправну бездіяльність відповідача щодо виплати заробітної плати в меншому розмірі після виплати коштів.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 15.10.2013 №8-рп/2013 в аспекті конституційного звернення положення частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України у системному зв`язку з положеннями статей 1, 12 Закону України "Про оплату праці" від 24.03.1995 №108/95-ВР зі змінами необхідно розуміти так, що у разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці не обмежується будь-яким строком звернення працівника до суду з позовом про стягнення заробітної плати, яка йому належить, тобто усіх виплат, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, встановлених законодавством, зокрема й за час простою, який мав місце не з вини працівника, незалежно від того, чи було здійснене роботодавцем нарахування таких виплат.

За змістом наведеного Рішення, не обмежується строком звернення з до суду позов про стягнення заробітної плати, проте позивачем заявлено вимогу про визнання протиправної бездіяльності відповідача.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк. Частиною третьою статті 99 КАС України у редакції, яка діяла з 30.07.2010 по 14.12.2017 встановлювався аналогічний строк.

Частиною першою статті 233 КЗпП України встановлено тримісячний строк для вирішення трудових спорів.

За змістом пункту 17 статті 4 КАС України (в редакції Закону України від 03.10.2017 №2147-VIII, набрав чинності з 15.12.2017) до публічної служби віднесено також і патронатну службу.

На думку суду, позивачем пропущено місячний строк звернення до суду, встановлений КАС України та тримісячний відповідно до КЗпП України з вимогою про визнання бездіяльності протиправною.

Згідно з частиною першою статті 123 КАС України в разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Позов не містить обґрунтувань поважності причин пропущення строку звернення до суду з вимогою про визнання бездіяльності відповідача протиправною.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позивачеві необхідно подати до суду заяву на усунення недоліків позовної заяви із зазначенням дати та номера справи, до якої долучити заяву про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин та наданням відповідних доказів або письмові пояснення звернення до суду в межах відповідного строку щодо вимоги про визнання протиправною бездіяльності Апарату Верховної Ради України щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 грошової компенсації за всі невикористані дні щорічної основної та додаткової відпустки за період роботи з 02.09.2008 по 27.11.2014.

Вказані недоліки позовної заяви позивачу необхідно усунути протягом десяти днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 123, 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу десять днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною четвертою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, за якою позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено оскарження ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суддя В.А. Донець