Справа № 340/5114/20
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2021-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/5114/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Хилько Л.І., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області про визнання неправомірними та скасування наказів, стягнення коштів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач (через представника) звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом та просить:

- визнати неправомірними та скасувати накази в частині зменшення розміру премії за вересень-жовтень 2020 року;

- стягнути з відповідача недоплачене грошове забезпечення у розмірі 9478,30 грн.;

- звернути до негайного виконання рішення суду в частині стягнення недоплаченого грошового забезпечення у розмірі 9478,30 грн..

В обґрунтування адміністративного позову зазначено, що він проходить службу в поліції. Вказує, що відповідач протиправно зменшив розмір його премії під час його перебування на у відпустці та під час тимчасової непрацездатності, що є порушенням його прав.

Не погоджуючись з вказаними діями позивач звернувся до суду з даним позовом.

Представник відповідача у поданому до суду відзиві позовні вимоги не визнав, просив відмовити в їх задоволенні повністю. (а.с.41-44).

Від позивача до суду надійшла відповідь на відзив (а.с.60-67).

Від представника відповідача до суду надійшла відповідь на відзив (а.с.81-85).

Ухвалою суду від 10.11.2020 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін.

В судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги, представник відповідача в задоволені позову просив відмовити.

Протокольною ухвалою від 22.02.2021 року, подальший розгляд справи вирішено здійснювати в порядку письмового провадження.

Дослідивши наявні в справі матеріали суд дійшов наступних висновків.

ОСОБА_1 перебуває на посаді начальника управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП в Кіровоградській області з 10.01.2017р.

Наказом ГУНП в Кіровоградській області від 17.02.2020 року №60о/с, згідно з Законом України «Про Національну поліцію» позивача звільнено зі служби в поліції (за п. 6 ч.1 ст. 77 в зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту НП України) з 17.02.2020 року, з виплатою грошової компенсації за 3 дні невикористаної щорічної чергової відпустки за 2020 рік.

В подальшому, на виконання рішення суду, наказом ГУНП в Кіровоградській області від 06.07.2020 р. за №224 о/с позивача поновлено на службі в поліції.

Відповідно до наказу ГУНП в Кіровоградській області від 07.07.2020 року за №225 о/с позивачу надано щорічну оплачувану відпустку за 2019 рік, з 07.07.2020 по 20.08.2020 .

Відповідно до протоколів засідання керівництва ГУНП в Кіровоградській області та галузевих служб ГУНП в області від 06.07.2020р. №1137/14-2020, від 18.08.2020 р. за №1377/14-2020, від 18.09.2020р. №1573/14-2020, від 16.10.2020 р. №1747/14-2020 позивачу встановлено премію за липень, серпень, вересень та жовтень 2020 року в розмірі 5% (а.с.48-53).

Вказані рішення оформлено відповідними наказами ГУНП в Кіровоградській області щодо встановлення премії позивачу у розмірі 5% (а.с.54-57).

Вказані обставини зумовили його звернення до суду з вказаним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд вказує наступне.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України та порядок виплати грошового забезпечення поліцейських регулюється Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VІІІ (далі - Закону України «Про Національну поліцію») та постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (далі - постанова КМУ №988).

Так, відповідно до ч.ч.1,2 ст. 94 Закону України «Про національну поліцію» поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 квітня 2016 року №260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (далі - Порядок МВС №260), який визначає критерії виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських.

Згідно з пунктом 3 Порядку МВС №260 грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання. До складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад; оклад за спеціальним званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); премії; одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Дана норма кореспондується з приписами пункту 1 постанови КМУ №988, відповідно до якого грошове забезпечення, зокрема, поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Підпунктом 2 пункту 4 цієї постанови КМУ №988 надано право керівникам органів, закладів та установ Національної поліції в межах затверджених для них асигнувань на грошове забезпечення, здійснювати преміювання поліцейських відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби.

Аналогічні положення містяться у пункті 12 розділу 2 Порядку МВС №260, в якому визначено, що керівники органів поліції мають право преміювати поліцейських відповідно до особливостей проходження служби та особистого внеску поліцейського в загальні результати служби з урахуванням специфіки і особливостей виконання покладених на нього завдань та у межах асигнувань, затверджених на грошове забезпечення для утримання Національної поліції.

Розміри премії встановлюються за рішенням керівників органів поліції відповідно до затверджених ними положень про преміювання та наявного фонду грошового забезпечення.

Виплата премій поліцейським здійснюється за наказами керівників органів поліції.

У випадку допущення поліцейськими проступків, які впливають на розмір премії, до наказу вносяться відповідні зміни та проводиться перерахунок премії в наступному місяці.

Накази про преміювання поліцейських видаються до 25 числа кожного місяця на підставі списків начальників структурних підрозділів органу поліції, погоджених з фінансовим підрозділом у частині розміру фонду преміювання.

Виплата премії проводиться щомісяця в останній день місяця за поточний місяць разом з виплатою грошового забезпечення.

На виконання Порядку МВС №260 наказом ГУНП в Кіровоградській області від 05.08.2019 №494було затверджено Положення про преміювання поліцейських ГУНП в Кіровоградській області (далі - Положення про преміювання) .

Так, відповідно до розділу 2 Положення про преміювання визначено, що премії встановлюються за рішенням начальника ГУНП в Кіровоградській області, відповідно до цього положення та наявного фонду грошового забезпечення.

При цьому, згідно з розділом 3 цього Положення, преміювання визначається за результатами служби за такими показниками: 1) неухильне дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції 2) професійність виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) виконання заходів, передбачених планами роботи Національної поліції України, відповідного територіального органу та підпорядкованого йому структурного підрозділу; 4) виконавська дисципліна (виконання доручень Президента України, Верховної Ради України. Кабінету Міністрів України, керівництва Міністерства внутрішніх справ, Національної поліції України та відповідного територіального органу); 5) своєчасність та якість підготовки наказів, довідкових, аналітичних та інших матеріалів, що стосуються діяльності Національної поліції України; 6) повнота, якість, своєчасність виконання покладених на поліцейських завдань;7) стан забезпечення безпеки громадян і громадського порядку, виявлення, запобігання, припинення та розкриття злочинів; 7) стан забезпечення безпеки громадян і публічного порядку , виявлення , запобігання, припинення і розкриття злочинів, виявлення причин і умов, що сприяють учиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вжиття в межах своєї компетенції заходів для їх усунення; 8) вжиття заходів, спрямованих на усунення загроз життю і здоров`ю фізичних осіб і публічної безпеки, що виникли внаслідок учинення кримінального, адміністративного правопорушення; 9) службова дисципліна.

Виплата премії здійснюється на підставі наказу начальника ГУНП в Кіровоградській області відповідно до цього Положення.

Аналіз наведених положень дає підстави для висновку, що премія відноситься до виду заохочення за результатами служби поліцейського відповідно до його особистого вкладу в загальні результати служби.

Слід також зазначити, що нормами чинного законодавства та Положеннями про преміювання поліцейських не визначено фіксований розмір премії, який має встановлюватися щомісяця. Розмір премії поліцейських відповідно до Положення про преміювання встановлюється за рішенням начальника ГУ НП в Кіровоградській області відповідно до результатів служби за місяць шляхом видання відповідного наказу, а також на підставі списків затверджених заступниками начальника управління по службових напрямках та погоджених начальниками відділів апарату ГУ НП.

Таким чином, встановлення премій є правом керівника, а не його обов`язком, при цьому встановлення цих премій можливе лише при наявності відповідних бюджетних асигнувань.

Аналогічна позиція викладена у постановах Верхового Суду від 04.07.2018 року№805/1182/17-а та від 28.10.2020 у справі №818/819/17

Отже, премія відноситься до виду складової грошового забезпечення, яке залежить, по-перше, від наявності відповідних бюджетних асигнувань, по-друге, від оцінки керівництвом роботи поліцейського, його особистого внеску в загальні результати служби.

Разом з тим, згідно з п.3 розділу ІІІ Порядку №260, поліцейським, звільненим від виконання службових обов`язків на підставі документа, що засвідчує тимчасову непрацездатність, або тим, які перебувають у відпустці у зв`язку з вагітністю та пологами, зберігається виплата грошового забезпечення з розрахунку посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер) та премії за поточний місяць, але не більше ніж за чотири місяці, крім випадків, коли законодавством України передбачені більш тривалі строки перебування на лікуванні.

Таким чином, положеннями пункту 3 розділу ІІІ Порядку №260 щодо збереження виплати грошового забезпечення в розмірі, що особа отримувала на день хвороби (з розрахунку посадового окладу, встановленого за основною штатною посадою, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії за поточний місяць) встановлено певну соціальну гарантію держави на випадок втрати працездатності особам, що проходять службу в органах поліції.

Суд, відхиляє доводи позивача, що з 06.07.2020 р. (дата поновлення на посаді за рішенням суду) відповідач повинен був нарахувати йому грошове забезпечення, з урахуванням всіх його видів (в тому числі й премії), які йому були визначені на день звільнення, оскільки зазначена норма передбачає зберігання за позивачем виплати грошового забезпечення в розмірі, що вони отримували на день хвороби з розрахунку, зокрема, премії саме за поточний місяць, а не попередній. Тобто, премія у складі грошового забезпечення при хворобі поліцейського зберігається за ним у розмірі, встановленому за поточний місяць.

Матеріали справи свідчать, що накази про встановлення позивачу премій на поточні місяці виносились з урахуванням протоколів засідань керівництва ГУНП в Кіровоградській області, відповідно до вимог розділу 4 Положення про преміювання поліцейських Головного управління Національної поліції, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції в області №494 від 05.08.2019.

Чинними нормами права, а саме, положеннями пункту 3 розділу ІІІ Порядку №260 встановлено певну соціальну гарантію держави на випадок втрати працездатності особам, що проходять службу в органах поліції щодо збереження виплати грошового забезпечення в розмірі, що особа отримували на день хвороби (з розрахунку посадового окладу, встановленого за основною штатною посадою, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії саме за поточний місяць, тобто місяць у якому особа отримала хворобу.

На думку суду, визначення розміру премії працівника в межах наявного фонду грошового забезпечення є дискреційним повноваженням керівника органу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області.

Тобто оцінка результатів роботи поліцейського є виключно дискреційним повноваженням керівника поліцейського підрозділу, яка проводиться в межах його власного розсуду про ефективність роботи підлеглого та не може бути замінена рішенням суду.

Під дискреційним повноваженням розуміють такі повноваження, які надають певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибрати один з кількох варіантів рішення.

При цьому суд зазначає, що відповідно до пункту 66 документу Венеціанської комісії «Rule of law checklist» («Мірило правовладдя»), затвердженого на 106 пленарній сесії 11-12 березня 2016 року зловживання дискреційними повноваженням має бути предметом судового або іншого незалежного контролю.

Наділивши державні органи та осіб, уповноважених на виконання функцій держави дискреційними повноваженнями, законодавець надав відповідному органу держави та особам уповноваженим на виконання функцій держави певну свободу розсуду при прийнятті управлінського рішення.

Разом з тим, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, повинен діяти виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а його дискреційні повноваження обмежені вимогами цих законів.

Враховуючи викладене, суд не може брати на себе повноваження керівника органу ГУ НП у Кіровоградській області щодо визначення розміру премії його працівників, а також, суд не може й оцінити розмір вкладу ОСОБА_1 в результати роботи служби. Таке втручання, на думку суду, буде порушенням наданої відповідачу дискреції.

В ході судового розгляду справи встановлено та матеріалами справи підтверджено, що премію позивача не було зменшено чи позбавлено позивача премії в повному обсязі, а її розмір був визначений начальником ГУ НП у Кіровоградській області та затверджений відповідними наказами Головного управління Національної поліції в області.

В аспекті обставин цієї справи треба зазначити, що премія як складова, в цьому випадку, грошового забезпечення, не є обов`язковою, беззастережною виплатою, яка підлягає нарахуванню і виплаті кожному поліцейському за підсумками місяця (як-от посадовий оклад).

Таким чином, суд дійшов висновку, що премія ОСОБА_1 у спірні періоди встановлювалась відповідно до його особистого внеску в загальний результат служби з урахуванням специфіки і особливостей виконання покладних на нього завдань, розмір премії встановлювався за рішенням керівника органу поліції, та наявного фонду грошового забезпечення у порядку та у спосіб, визначений наказом МВС України від 06.04.2016 №260 та Положень про преміювання поліцейських ГУНП в Кіровоградській області.

Суд погоджується з доводами позивача, що будь-яких інших причин, а саме наявність порушень службової дисципліни та інше, що могли б бути підставою саме для зменшення позивачу премії у спірні періоди, відповідачем не зазначено. Водночас, заохочувальний, стимулюючий характер премії як складової грошового забезпечення передбачає, що керівництво може диференціювати розмір премій поліцейських, зокрема (але не виключно), з урахуванням якості та обсягу виконаних завдань. Тому обґрунтованих підстав вимагати, щоб керівництво преміювало усіх працівників однаково, чи принаймні нарівні з іншим працівником немає, адже розмір премії залежить як від фінансових можливостей органу, так і від результатів/продуктивності виконання посадових обов`язків. Щодо останнього, то чітких критеріїв/нормативів тут бути не може (з огляду на завдання і функції, які покладено на ГУ НП, особливості посадових обов`язків кожного із працівників). Однак, з огляду на те, що премія пов`язується з результатами службової діяльності, професійними заслугами, то за наявності зауважень чи недоліків в роботі керівник, на думку суду, може зменшити працівникові розмір його премії за підсумками місяця.

Аналогічна а правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 06.05.2020 у справі №813/4032/17.

Враховуючи вказане вище правове врегулювання та обставини справи, суд приходить до висновку, що встановлення премії є правом, а не обов`язком керівника, і її розмір залежить від особистого внеску поліцейського в загальний результат служби та виплачується у межах асигнувань, затверджених на грошове забезпечення для утримання Національної поліції, у зв`язку з чим оскаржувані накази відповідають критеріям правомірності, визначених у ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому у даній частині позов задоволенню не підлягає.

Суд вказує, що вимога про стягнення з Головного управління НП України в Кіровоградській області недоплаченого грошового забезпечення є похідною від позовної вимоги, щодо якої суд зроблено висновок про її необґрунтованість, а тому в її задоволенні теж належить відмовити.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Згідно зі ст. 249 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про те, що у задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 243-246 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування наказів та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.255 КАС України та може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Третього апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України.

Відповідно до підпункту 15.5 п.15 Розділ VII Перехідні положення КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько