Справа № 520/2477/21
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2021-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Харків

20 квітня 2021 року справа №520/2477/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Сліденка А.В., за участі: секретаря - Жукової О.С., позивача - ОСОБА_1 , представника позивача - Бондаренко Н.В., представника відповідача - Аліксейчика М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Богодухівської міської ради Богодухівського району Харківської області про зобов`язання вчинити певні дії, стягнення середнього заробітку, -

встановив:

Позивач, ОСОБА_1 (далі за текстом заявник, громадянин, публічний службовець, Колишній Селищний голова), у порядку адміністративного судочинства заявив вимоги (з урахуванням уточнень) про: 1) зобов`язання Богодухівської міської ради Богодухівського району Харківської області внести запис у трудову книжку ОСОБА_1 про звільнення з виборної посади селищного голови Шарівської селищної ради Богодухівського району Харківської області у зв`язку з припиненням повноважень з 03.12.2020 року на підставі пп.4 п. 2 розділу ІІ "Прикінцеві положення" Закону України від 16.04.2020 р. №562 "Про внесення змін до деяких законів України щодо визначення територій та адміністративних центрів територіальних громад", ч. 1 ст. 42 Закону України №280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні"; 2) стягнення з Богодухівської міської ради Богодухівського району Харківської області на користь ОСОБА_2 середнього заробітку селищного голови Шарівської селищної ради з розрахунку 19320 грн. за місяць за весь час затримки розрахунку при звільненні по день фактичного розрахунку, вимушений прогул за час затримки видачі трудової книжки.

Аргументуючи ці вимоги, зазначив, що після припинення повноважень позивача як Шарівського селищного голови Богодухівського району йому новообраною Богодухівської міської радою мала бути видана трудова книжка з відповідним записом про звільнення, проте цього зроблено не було.

Відповідач, Богодухівська міська рада Богодухівського району Харківської області, з поданим позовом не погодився.

Аргументуючи заперечення проти позову, відповідач зазначив, що станом на день проведення першої сесії новообраної ради прав правонаступника щодо сільських, селищних рад, які увійшли до складу утвореної територіальної громади у нього були відсутні, а отже оформлення розпорядчих документів щодо звільнення з посад зазначених виборних осіб повинно відбуватися у сільській, селищній рада, в якій вони працювали на відповідних посадах.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Установлені судом обставини спору полягають у наступному.

Заявник був обраний на посаду Шарівського селищного голови VII скликання.

У копії трудової книжки проставлений запис №7 про обрання Шарівським селищним головою за рішенням ради №2-VII від 12.11.2015р. на підставі протоколу виборчої комісії.

Даний запис ані печаткою юридичної особи публічного права, ані підписом посадовою особи Шарівської селищної ради не засвідчений.

03.12.2020р. була проведена перша сесія Богодухівської міської ради Богодухівського району Харківської області VIII скликання, на якій була прийнята присяга Богодухівським міським головою (далі за текстом Міський голова) та більш як 2/3 депутатів Богодухівської міської ради Богодухівського району Харківської області VIII скликання (далі за текстом Міська рада).

Згідно з рішенням Міської ради від 23.12.2020р. №12-VIII була розпочата процедура реорганізації Шарівської селищної ради шляхом приєднання до Богодухівської міської ради.

Головою комісії з реорганізації призначений Богодухівський міський голова.

Виконання обов`язку із прийняття від Селищної ради документів покладений на керуючого справами виконавчого комітету Богодухівської міської ради.

28.12.2020р. заявник подав письмове звернення на ім`я Богодухівського міського голови з приводу: 1) видачі наказу про звільнення з посади Шарівського селищного голови; 2) внесення відповідного запису до трудової книжки; 3) видачі трудової книжки та копії наказу про звільнення.

Відповідь на згадане звернення була надана листом від 19.01.2021р. №02-34/226 за підписом Богодухівського міського голови, де указано, що станом на день проведення першої сесії новообраної Богодухівської міської ради (03.12.2020р.) положення Закону України від 16.04.2020р. №562-ІХ в частині правонаступництва Міською радою повноважень сільських та селищних рад, котрі увійшли до складу новоутвореної територіальної громади, не набрали чинності. Тому 03.12.2020р. Шарівський селищний голова повинен був самостійно видати власний наказ про звільнення із займаної посади і провести остаточний розрахунок при звільненні. Стосовно видачі трудової книжки було повідомлено про відсутність цього документу у розпорядженні Міської ради.

Згідно з довідкою про доходи, оформленою на бланку виконавчого комітету Шарівської селищної ради за реєстраційним номером 93 та з датою складання 16.02.2020р. за підписом головного бухгалтера зазначено, що за жовтень 2020р. заявник отримав 28.980,00грн., за листопад 2020р. 19.320,00грн. за грудень 2020р. 11.906,99грн.

Стверджуючи про протиправність управлінського волевиявлення Міської ради з приводу внесення запису до трудової книжки Шарівського селищного голови та з приводу проведення остаточного розрахунку при звільненні, заявник ініціював даний спір.

Вирішуючи спір по суті, суд вважає, що до відносин, які склались на підставі встановлених обставин спору, підлягають застосуванню наступні норми права.

Відповідно до ст.43 Конституції України кожен має право на працю, право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Правовідносини з приводу проходження публічної служби в органах та на посадах місцевого самоврядування унормовані, насамперед, приписами Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування».

Прогалини у нормативному регулюванні цих відносин можуть усуватись нормами Закону України «Про державну службу», Кодексу законів про працю, Закону України «Про оплату праці», Закону України «Про відпустки» тощо, але виключно в частині, котра не суперечить самій природі та суті публічної служби в органах місцевого самоврядування.

Статтями 1 і 8 Конституції України проголошено, що Україна є правовою державою, де діє верховенство права.

У ч.2 ст.19 Конституції України згадано, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При цьому, у ч.1 ст.68 Конституції України також згадано, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Отже, усі без виключення суб`єкти права на території України зобов`язані дотримуватись існуючого у Державі правового порядку, а суб`єкти владних повноважень (органи публічної адміністрації) додатково обтяжені ще й обов`язком виконувати доведені законом завдання виключно за наявності приводів та способом, чітко обумовленими законом.

Статтями 140-146 Конституції України визначені конституційні засади функціонування місцевого самоврядування в Україні, котрі деталізовані у приписах Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні".

Так, відповідно до ст.1, ст.5, ч.1 ст.10, ч.1 ст.11, ст.ст.12, 51, 53, 541 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" органами місцевого самоврядування є, зокрема: 1) сільські, селищні, міські ради; 2) виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи; 3) міський, селищний сільський голова як головна посадова особа територіальної громади; 4) староста.

Звідси слідує, що орган місцевого самоврядування - рада, виконавчий комітет ради та виконавчі органи ради і міський, селищний, сільський голова є різними окремими та незалежними суб`єктами владних повноважень у розумінні п.7 ч.1 ст.4 КАС України.

Згідно з ч.1 ст.42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" повноваження новообраного сільського, селищного, міського голови починаються з моменту складення ним присяги відповідно до Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" на пленарному засіданні відповідної сільської, селищної, міської ради, на якому відповідною територіальною виборчою комісією були оголошені рішення щодо його обрання та реєстрації. Повноваження сільського, селищного, міського голови закінчуються в день відкриття першої сесії відповідної сільської, селищної, міської ради, обраної на наступних чергових місцевих виборах, або, якщо рада не обрана, з моменту вступу на цю посаду іншої особи, обраної на наступних місцевих виборах, крім випадків дострокового припинення його повноважень відповідно до частин першої та другої статті 79 цього Закону.

Отже, за загальним правилом повноваження новообраного (тобто кожного обраного, у тому числі і знов) сільського, селищного, міського голови починаються з моменту складення ним присяги та припиняються (закінчуються) в день відкриття першої сесії відповідної сільської, селищної, міської ради, обраної на наступних чергових місцевих виборах.

Таким чином, відносно сільського, селищного, міського голови законодавець замість юридичної конструкції призначення на посаду публічної служби та звільнення з посади публічної служби використовує зовсім іншу юридичну конструкцію, а саме: набуття повноважень сільського, селищного, міського голови (тобто вступ на посаду) і припинення/закінчення повноважень сільського, селищного, міського голови.

Включенням із наведеного правила є приписи ч.2 ст.42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", якими унормований випадок звільнення з посади міського, селищного, сільського голови у зв`язку із достроковим припиненням повноважень міського, селищного, сільського голови.

При цьому, використану законодавцем у положеннях даної статті юридичну конструкцію "відповідно до Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування"" слід розуміти виключно як процедуру складання/прийняття присяги, а не як кваліфікуючу умову для визначення наявності або відсутності підстави для складання/прийняття присяги.

Відповідно до абз.1 ч.2 ст.46 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" перша сесія новообраної сільської, селищної, міської ради скликається відповідною територіальною виборчою комісією не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради в кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів, а також про підсумки виборів відповідно сільського, селищного, міського голови. З моменту визнання повноважень депутатів ради нового скликання та новообраного сільського, селищного, міського голови відповідно до статті 42 цього Закону головує на пленарних засіданнях ради першої сесії новообраний голова.

За правилом абз.2 ч.2 ст.46 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" у разі якщо на час проведення першої сесії відповідний сільський, селищний, міський голова не зареєстрований відповідно до закону про місцеві вибори, про що на сесії ради інформує голова територіальної виборчої комісії, рада обирає тимчасову президію з числа депутатів ради в кількості трьох - п`яти осіб. Члени тимчасової президії почергово головують на пленарних засіданнях ради до обрання секретаря ради. З часу обрання секретаря ради він головує на пленарних засіданнях ради.

Отже, моментом визнання повноважень Міської ради згідно з ч.4 ст.45 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" є подія обрання не менш як двох третин депутатів від загального складу ради.

У спірних правовідносинах така подія мала місце 03.12.2020р.

Згідно з ст.3 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" посадами в органах місцевого самоврядування є: виборні посади, на які особи обираються на місцевих виборах; виборні посади, на які особи обираються або затверджуються відповідною радою; посади, на які особи призначаються сільським, селищним, міським головою, головою районної, районної у місті, обласної ради на конкурсній основі чи за іншою процедурою, передбаченою законодавством України.

З огляду на приписи ч.2 ст.141 Конституції України публічна служба громадянина, обраного на посаду міського, селищного, сільського голови, є безумовно строковою.

Відповідно до абзаців 1 і 2 ч.1 ст.10 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" прийняття на службу в органи місцевого самоврядування здійснюється: на посаду сільського, селищного, міського голови, старости в порядку, встановленому Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні"; на посаду голови та заступників голови районної, районної у місті, обласної ради, заступника міського голови - секретаря Київської міської ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, голови постійної комісії з питань бюджету обласної, Київської та Севастопольської міських рад шляхом обрання відповідною радою.

Положеннями ст.11 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" у редакції Закону України «Про внесення змін до Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування"» №1622-VI 04.09.2009 р. визначено, що громадяни України, які вперше приймаються на службу в органи місцевого самоврядування (за винятком посад, зазначених в абзаці другому частини першої статті 10 цього Закону), у день прийняття відповідного рішення складають Присягу такого змісту: "Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити громаді та народові України, неухильно дотримуватися Конституції України та законів України, сприяти втіленню їх у життя, охороняти права, свободи і законні інтереси громадян, сумлінно виконувати свої посадові обов`язки". Посадова особа місцевого самоврядування, яка вперше приймається на службу в органи місцевого самоврядування, вважається такою, що вступила на посаду, з моменту складення Присяги. Присяга вважається складеною, якщо після її зачитування громадянин України скріплює Присягу своїм підписом. Підписаний текст Присяги зберігається за місцем служби. Про складення Присяги робиться запис у трудовій книжці із зазначенням дати складення Присяги. Особа, яка відмовилася від складення Присяги (за винятком осіб, обраних на посади, зазначені в абзаці другому частини першої статті 10 цього Закону), вважається такою, що не вступила на посаду, а рішення про її призначення, обрання чи затвердження вважається таким, що втратило юридичну силу. Особи, які вперше були обрані на посади сільських, селищних, міських голів, голів рад, старости, складають Присягу на сесії відповідної ради, текст якої визначено в частині першій цієї статті.

Водночас із цим, ч.3 ст.11 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" у редакції, яка діяла до 19.09.2009 р., було визначено, що новообрані сільські, селищні, міські голови, голови рад складають Присягу на сесії відповідної ради.

Звідси слідує, що законодавець певний час виокремлював категорію новообраних сільських, селищних, міських голів та голів рад від категорії громадян, які вперше приймаються на службу в органи місцевого самоврядування, запроваджуючи для осіб з першої категорії обов`язок з приводу складання Присяги на сесії відповідної ради безвідносно до події складання у минулому Присяги за цією ж самою чи іншою посадою місцевого самоврядування.

Новообраний Богодухівський міський голова склав присягу Богодухівського міського голови / посадової особи місцевого самоврядування 03.12.2020 р.

З огляду на судову доктрину безперервності влади у часі повноваження влади існують постійно і в однаковому обсязі не можуть належати одночасно декільком суб`єктам права одного і того ж рівня у системі ієрархічної підпорядкованості відносно одного і того ж питання у межах однієї і тієї ж територіальної юрисдикції.

Проте, у силу ч.1 ст.42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" повноваження сільського, селищного, міського голови припиняються (закінчуються) в день відкриття першої сесії відповідної сільської, селищної, міської ради, обраної на наступних чергових місцевих виборах.

Використання законодавцем у даному конкретному випадку посилання на день як на проміжок часу у 24 години, а не на подію момент набуття повноважень новообраною відповідною радою, означає, що у день відкриття першої сесії відповідної сільської, селищної, міської ради, обраної на наступних чергових місцевих виборах, повноваження міського, селищного, сільського голови припиняються зі спливом 24 години того ж самого дня.

06.12.2020р. набув чинності Закон України від 17.11.2020р. №1009-IX, яким були внесені зміни до п.61 розділу V Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» і передбачено, що до прийняття закону про адміністративно-територіальний устрій України закінчення повноважень сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів, а також реорганізація сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів як юридичних осіб у зв`язку із змінами в адміністративно-територіальному устрої України здійснюються з урахуванням таких положень:

1) у день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною територіальною громадою, територія якої затверджена Кабінетом Міністрів України (далі - сформована територіальна громада), припиняються повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, територія яких включена до території сформованої територіальної громади (далі - розформовані територіальні громади);

2) після припинення повноважень сільських, селищних, міських рад, обраних розформованими територіальними громадами (далі - ради, що припиняються), їхні виконавчі комітети продовжують здійснювати свої повноваження до затвердження сільською, селищною, міською радою, обраною сформованою територіальною громадою (далі - новообрана рада), персонального складу її виконавчого комітету. Протягом зазначеного строку сільський, селищний, міський голова, обраний сформованою територіальною громадою, очолює такі виконавчі комітети та входить до їх персонального складу;

3) після припинення повноважень сільського голови, який одноособово виконував функції виконавчого органу ради, що припиняється, відповідні функції одноособово виконує сільський, селищний, міський голова, обраний сформованою територіальною громадою, з дня набуття ним повноважень до затвердження новообраною радою персонального складу її виконавчого комітету;

4) сформована територіальна громада є правонаступником усього майна, прав та обов`язків розформованої територіальної громади з урахуванням особливостей, визначених підпунктами 5 і 6 цього пункту;

5) якщо територія розформованої територіальної громади включена до територій кількох сформованих територіальних громад, кожна з цих громад стає правонаступником належних розформованій територіальній громаді: нерухомого майна, у тому числі земельних ділянок, розташованих на території сформованої територіальної громади; речей, призначених для обслуговування відповідних об`єктів нерухомого майна і пов`язаних з цим майном спільним призначенням (у тому числі у зв`язку із здійсненням відповідних повноважень або наданням послуг). Належність речей, призначених для обслуговування кожного об`єкта нерухомого майна і пов`язаних з цим майном спільним призначенням, визначається на підставі останньої суцільної інвентаризації; прав засновника (учасника) юридичної особи, заснованої розформованою територіальною громадою (у тому числі в особі відповідної сільської, селищної, міської ради), якщо місцезнаходженням такої юридичної особи є населений пункт, включений до території відповідної сформованої територіальної громади;

6) майнові зобов`язання, майнові та немайнові права юридичних осіб - органів місцевого самоврядування розформованої територіальної громади, територія якої включена до територій кількох сформованих територіальних громад, розподіляються між правонаступниками таких юридичних осіб відповідно до передавальних актів пропорційно обсягу розподілу майна, майнових прав та залишків бюджетних коштів між сформованими територіальними громадами;

7) новообрані ради можуть прийняти рішення про розподіл майна, майнових прав та зобов`язань розформованої територіальної громади, територія якої включена до територій кількох сформованих територіальних громад, за іншими критеріями, ніж визначені підпунктами 5 і 6 цього пункту. Такі рішення приймаються згідно з приписами бюджетного законодавства та враховуються при здійсненні реорганізації відповідних органів місцевого самоврядування і складанні передавальних актів (розподільчих балансів) за результатами реорганізації;

8) не пізніше завершення другої сесії новообраної ради у порядку, визначеному цим пунктом, починається реорганізація відповідних юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних розформованими територіальними громадами та розміщених поза адміністративним центром сформованої територіальної громади, шляхом їх приєднання до юридичної особи - сільської, селищної, міської ради, розміщеної в адміністративному центрі сформованої територіальної громади. Після завершення реорганізації відповідні сільські, селищні, міські ради припиняються як юридичні особи з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом;

9) юридична особа - сільська, селищна, міська рада, розміщена в адміністративному центрі сформованої територіальної громади, є правонаступником прав та обов`язків усіх юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних розформованими територіальними громадами, з дня набуття повноважень новообраною радою;

10) з дня затвердження новообраною радою персонального складу її виконавчого комітету починається реорганізація відповідних юридичних осіб - виконавчих комітетів рад, що припиняються, шляхом їх приєднання до юридичної особи - виконавчого комітету новообраної ради. Після завершення реорганізації відповідні юридичні особи - виконавчі комітети сільських, селищних, міських рад припиняються у порядку, визначеному цим пунктом;

11) юридична особа - виконавчий комітет новообраної ради є правонаступником прав та обов`язків юридичних осіб - виконавчих комітетів рад, що припиняються, з дня затвердження новообраною радою персонального складу її виконавчого комітету;

12) під час реорганізації юридичних осіб - органів місцевого самоврядування у випадках, визначених цим пунктом, не застосовуються положення законодавства щодо: необхідності одержання згоди кредиторів стосовно заміни боржника у зобов`язанні (переведення боргу); права кредиторів вимагати у зв`язку з проведенням реорганізації забезпечення виконання зобов`язань, їх дострокового припинення або виконання та відшкодування збитків; неможливості завершення реорганізації до задоволення вимог, заявлених кредиторами. Під час проведення реорганізації юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад та/або їхніх виконавчих комітетів повноваження з управління справами таких юридичних осіб здійснює сільський, селищний, міський голова, обраний сформованою територіальною громадою. За поданням сільського, селищного, міського голови, обраного сформованою територіальною громадою, сільська, селищна, міська рада може утворювати комісії для забезпечення здійснення ним повноважень з управління справами юридичних осіб, що реорганізуються;

13) після закінчення повноважень рад, що припиняються, їхніх виконавчих комітетів, сільського голови, який одноособово виконував функції виконавчого органу сільської ради, що припиняється, видані ними нормативно-правові акти, невиконані акти індивідуальної дії зберігають чинність на відповідних територіях та для відповідних осіб;

14) новообрана рада, її виконавчий комітет можуть вносити зміни, визнавати такими, що втратили чинність, або скасовувати акти відповідних органів місцевого самоврядування, правонаступниками яких вони є, та їх посадових осіб;

15) бюджети розформованих територіальних громад виконуються окремо до закінчення бюджетного періоду з урахуванням особливостей, встановлених підпунктами 16 і 17 цього пункту;

16) новообрана рада може вносити зміни до рішень про місцеві бюджети, прийняті радами, що припиняються. У разі включення території однієї розформованої територіальної громади до територій кількох сформованих територіальних громад новообрана рада сформованої територіальної громади, на території якої розміщений адміністративний центр розформованої територіальної громади, може вносити зміни до рішень про місцеві бюджети, прийнятих радою, що припиняється;

17) до закінчення періоду окремого виконання бюджетів функції головних розпорядників, розпорядників бюджетних коштів розформованих територіальних громад продовжують здійснювати відповідні бюджетні установи в особі сільського, селищного, міського голови, обраного сформованою територіальною громадою (у разі включення території розформованої територіальної громади до територій кількох сформованих територіальних громад - в особі сільського, селищного, міського голови, обраного сформованою територіальною громадою, на території якої розміщений адміністративний центр розформованої територіальної громади), інших керівників бюджетних установ. До закінчення періоду окремого виконання бюджетів функції місцевих фінансових органів територіальних громад здійснюють: відповідні місцеві фінансові органи, утворені до затвердження Кабінетом Міністрів України територій територіальних громад; сільський, селищний, міський голова, обраний сформованою територіальною громадою, якщо в територіальних громадах місцеві фінансові органи не були утворені згідно із законом (у разі включення території розформованої територіальної громади до територій кількох сформованих територіальних громад - сільський, селищний, міський голова, обраний сформованою територіальною громадою, на території якої розміщений адміністративний центр розформованої територіальної громади). Залишки коштів (у тому числі боргові зобов`язання), які утворилися на кінець бюджетного періоду на рахунках бюджетів розформованих територіальних громад, перераховуються одночасно до бюджету сформованої територіальної громади на підставі платіжних доручень за підписом сільського, селищного, міського голови, обраного сформованою територіальною громадою, або керівника відповідного місцевого фінансового органу, утвореного до затвердження Кабінетом Міністрів України територій територіальних громад.

Дія абзацу п`ятого цього підпункту не поширюється на випадки включення території однієї розформованої територіальної громади до територій кількох сформованих територіальних громад. У такому разі залишки коштів (у тому числі боргові зобов`язання) між відповідними сформованими територіальними громадами розподіляються на підставі укладеного між ними договору з урахуванням цільового призначення коштів, особливостей розподілу майна та майнових прав розформованої територіальної громади, територія якої включена до території кількох сформованих територіальних громад, чисельності наявного населення, яке станом на 1 січня 2020 року проживало на території, що була включена до території відповідної сформованої територіальної громади.

Залишки коштів (у тому числі боргові зобов`язання) перераховуються одночасно до бюджетів сформованих територіальних громад на підставі платіжних доручень за підписом сільського, селищного, міського голови, обраного сформованою територіальною громадою, на території якої розміщений адміністративний центр відповідної розформованої територіальної громади, або керівника відповідного місцевого фінансового органу, утвореного до затвердження Кабінетом Міністрів України територій територіальних громад. Розподіл залишків коштів має бути пропорційним розподілу фінансових (боргових) та/або майнових зобов`язань, що здійснюється у порядку правонаступництва, що обов`язково відображається у відповідному передавальному акті;

18) державна реєстрація припинення юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих комітетів здійснюється на підставі заяви, поданої суб`єкту державної реєстрації сільським, селищним, міським головою, обраним сформованою територіальною громадою, або уповноваженою ним особою.

У разі включення території однієї розформованої територіальної громади до територій кількох сформованих територіальних громад державна реєстрація припинення юридичної особи - сільської, селищної, міської ради, обраної розформованою територіальною громадою, її виконавчих органів здійснюється на підставі заяви, поданої суб`єкту державної реєстрації сільським, селищним, міським головою, обраним сформованою територіальною громадою, на території якої розміщений адміністративний центр розформованої територіальної громади, або уповноваженою ним особою.

Державна реєстрація припинення юридичних осіб - виконавчих комітетів сільських, селищних, міських рад, які забезпечують окреме виконання бюджетів розформованих територіальних громад, здійснюється не раніше затвердження бюджету сформованої територіальної громади.

Сільські, селищні, міські ради та їхні виконавчі органи розформованих територіальних громад припиняються як юридичні особи з дня внесення запису про їх припинення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;

19) державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу - новообрану раду, її виконавчий комітет, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, здійснюється на підставі заяви, поданої сільським, селищним, міським головою, обраним сформованою територіальною громадою, або уповноваженою ним особою;

20) найменування представницького органу місцевого самоврядування сформованої територіальної громади як юридичної особи, як правило, складається з частини, яка є похідною від власного найменування населеного пункту, визначеного її адміністративним центром, у формі прикметника та відповідного загального найменування представницького органу місцевого самоврядування (сільська, селищна, міська рада).

Найменування виконавчого органу місцевого самоврядування сформованої територіальної громади як юридичної особи, як правило, складається з відповідного загального найменування виконавчого органу місцевого самоврядування (виконавчий комітет, управління, відділ, департамент тощо) та повного найменування відповідного представницького органу місцевого самоврядування у родовому відмінку.

У силу спеціального правила п.5 розділу ІІ Закону України від 17.11.2020р. №1009-IX до 31 грудня 2020 року виконавчі органи сільських, селищних, міських рад, які створені до затвердження територій територіальних громад, продовжують на відповідних територіях здійснювати повноваження без зміни їх обсягу.

Таким чином, використання законодавцем у п.61 розділу V Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» у редакції Закону України від 17.11.2020р. №1009-IX посилання на день як на проміжок часу у 24 години, а не на подію момент набуття повноважень новообраною відповідною радою, означає, що у день відкриття першої сесії відповідної сільської, селищної, міської ради, обраної на наступних чергових місцевих виборах, повноваження міського, селищного, сільського голови розформованої територіальної громади припиняються зі спливом 24 години того ж самого дня.

Звідси слідує, що до 24:00 год. 03.12.2020р. заявник мав і правові підстави, і фізичну можливість видання розпорядчого документу з приводу припинення повноважень Шарівського селищного голови і проведення остаточного розрахунку.

Не скориставшись цим повноваженням, заявник створив даний спір.

Отже, цей спір виник значною мірою саме з вини заявника.

Між тим, бездіяльність заявника 03.12.2020р. призвела до виникнення юридичних наслідків, котрі не можуть бути усунуті інакше, ніж у спосіб покладення обов`язку із вчинення відповідних організаційно-правових заходів на Богодухівську міську раду.

Порядок ведення трудових книжок регламентований Інструкцією про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженою наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України від 29 липня 1993 р. N 58, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 17 серпня 1993 р. за N 110.

Під час розгляду справи заявника не подав належних, допустимих, достовірних і достатніх доказів знаходження у розпорядженні Міської ради трудової книжки Шарівського селищного голови Бабак Анатолія Олександровича.

Втім, і владним суб`єктом не було подано до суду належних, допустимих, достовірних і достатніх доказів втрати трудової книжки Шарівського селищного голови Бабак Анатолія Олександровича.

Міська рада як компетенційний правонаступник Шарівської селищної ради обтяжена обов`язком віднайти у матеріалах справи правопопередника трудової книжки Шарівського селищного голови Бабака Анатолія Олександровича, а у разі втрати трудової книжки Шарівського селищного голови Бабака Анатолія Олександровича провести видачу дубліката.

Тому, зважаючи на ч.1 ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", рішення Європейського суду з прав людини від 14.10.2010р. по справі «Щокін проти України» (Shchokin v. Ukraine, заяви № 23759/03 та 37943/06) та рішення Європейського суду з прав людини від 07.07.2011р. по справі «Серков проти України» (Serkov v. Ukraine, заява № 39766/05), суд вважає, що найбільш сприятливим для заявника є підхід до тлумачення ч.1 ст.42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" та п.61 розділу V Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» у редакції Закону України від 17.11.2020р. №1009-IX, коли у порядку виключення суд змушений покласти виконання на Богодухівську міську раду обов`язку з приводу вчинення у трудовій книжці заявника запису наступного змісту: «порядковий номер 12; рік 2020; місяць 12; дата 03; відомості про роботу повноваження за виборною посадою місцевого самоврядування Шарівського селищного голови припинені у зв`язку із проведенням першої сесії Богодухівської міської ради Богодухівського району Харківської області VIII скликання».

За визначенням ст.1 Закону України "Про оплату праці" заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

У ході розгляду справи судом достеменно установлено, що із настанням 24:00год. 03.12.2020р. повноваження заявника як Шарівського селищного голови припинились, а відтак, заявник припинив виконання роботи за виборною посадою Шарівського селищного голови.

Відтак, у розумінні ч.1 ст.20 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» служба заявника в органах місцевого самоврядування на виборній посаді - Шарівського селищного голови Шарівської селищної ради Богодухівського району Харківської області припинена у зв`язку із проведенням першої сесії Богодухівської міської ради Богодухівського району Харківської області VIII скликання о 24:00год. 03.12.2020р.

З 00:01год. 04.12.2020р. заявник юридично не має підстав для виконання роботи за виборною посадою Шарівського селищного голови Шарівської селищної ради Богодухівського району Харківської області.

Отже, цей час не підлягає оплаті у якості часу проходження публічної служби в органах місцевого самоврядування.

Тому суд вважає, що припинення повноважень на виборною посадою місцевого самоврядування означає відсутність правових підстав для виплати винагороди за обіймання цієї посади з наступного календарного дня від дати припинення повноважень.

Згідно з ст.117 Кодексу законів про працю України у разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

При наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. Якщо спір вирішено на користь працівника частково, то розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору.

Оскільки станом на дату припинення повноважень заявника за виборною посадою місцевого самоврядування Селищного голови, а саме: станом на 03.12.2020р. у Міської ради була фізично відсутня трудова книжка заявника та були відсутніми правові підстави для внесення будь-яких записів до цієї трудової книжки, а сам заявник до завершення поточного робочого та повністю оплаченого дня 03.12.2020р. не вчинив юридично значимих дій для належного оформлення події припинення повноважень Селищного голови, то у створених наслідках відсутня вина Міської ради.

Тому, суд не знаходить правових підстав для обтяження Міської ради обов`язком оплачувати час невиконаної заявником роботи за посадою Селищного голови, повноваження якого припинені у зв`язку із закінченням строку обрання та виробну посаду місцевого самоврядування.

Частиною 2 ст.235 Кодексу законів про працю України визначено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Між тим, у спірних правовідносинах відсутня подія звільнення заявника з посади публічної служби, позаяк має місце випадок припинення проходження публічної служби унаслідок закінчення строку повноважень за виборною посадою місцевого самоврядування.

Тому суд не знаходить правових підстав для поширення на спірні відносини дії ч.2 ст.235 КЗпП України.

Згідно з ч.5 ст.235 Кодексу законів про працю України у разі затримки видачі трудової книжки з вини власника або уповноваженого ним органу працівникові виплачується середній заробіток за весь час вимушеного прогулу.

З наведених вище міркувань суд доходить до переконання про те, що даний спір був значною мірою штучно створений заявником, який не висловив жодних заперечень проти оплати повного робочого дня за рахунок коштів територіальної громади 03.12.2020р., але разом із тим, ухилився від належного документального оформлення події припинення повноважень за виборною посадою місцевого самоврядування Селищного голови.

Окрім того, підстав для застосування у даному випадку приписів ст.235 Кодексу законів про працю України в частині виплати середнього заробітку за час затримки у видачі трудової книжки суд також не знаходить, позаяк мала місце подія продовження повноважень виконавчого комітету Шарівської селищної ради до 31 грудня 2020 року.

Продовжуючи вирішення спору, суд зважає, що критерії законності управлінського волевиявлення (як у формі рішення, так і у формі діяння) владного суб`єкта викладені законодавцем у приписах ч.2 ст.2 КАС України, а у силу ч.2 ст.77 КАС України обов`язок доведення факту дотримання цих критеріїв покладений на владного суб`єкта шляхом подання до суду доказів та наведення у процесуальних документах доводів як відповідності закону вчиненого волевиявлення, так і помилковості аргументів іншого учасника справи.

При цьому, із положень частин 1 і 2 ст.77 КАС України у поєднанні з приписами ч.4 ст.9, абз.2 ч.2 ст.77, частин 3 і 4 ст.242 КАС України слідує, що владний суб`єкт повинен доводити обставини фактичної дійсності у спорі за стандартом доказування - "поза будь-яким розумним сумнівом" (тобто запропоноване сприйняття ситуації повинно виключати реальну ймовірність існування у дійсності будь-якого іншого варіанту), у той час як до приватної особи підлягає застосуванню стандарт доказування - "баланс вірогідностей" (тобто запропоноване сприйняття ситуації не повинно суперечити умовам реальної дійсності і бути можливим до настання).

Разом із тим, суд вважає, що саме лише неспростування владним суб`єктом задекларованого, але не доведеного документально твердження приватної особи про конкретну обставину фактичної дійсності, не спричиняє виникнення безумовних та беззаперечних підстав для висновку про реальне існування такої обставини у дійсності.

І хоча спір безумовно підлягає вирішенню у порядку ч.2 ст.77 КАС України, однак суд повторює, що реальність (справжність та правдивість) конкретної обставини фактичної дійсності не може бути сприйнята доведеною виключно через неспростування одним із учасників справи (навіть суб`єктом владних повноважень) декларативно проголошеного, але не доказаного твердження іншого учасника справи, позаяк протилежне явно та очевидно прямо суперечить меті правосуддя - з`ясування об`єктивної істини у справі.

У спірних правовідносинах заявник зазначив, що трудова книжка знаходиться у службовому приміщенні Шарівської селищної ради, звідки у період між 19.01.2021р.-17.02.2021р. ним при особистому зверненні були отримана копія заповнених сторінок для формування матеріалів позову.

Представник відповідача Міської ради (тобто суб`єкта владних повноважень у розумінні п.7 ч.1 ст.4 КАС України) у судовому засіданні попри приписи ч.2 ст.77 КАС України у відповідь на питання суду зазначив, що об`єктивних даних про отримання заявником власної трудової книжки, втрату цієї трудової книжки, знищення чи викрадення трудової книжки у розпорядженні Міської ради немає.

За таких обставин, суд, повно реалізувавши усі юридичні механізми для з`ясування об`єктивної істини, змушений виходити із того, що Міська рада не має розумних фізичних перешкод для віднайдення трудової книжки заявника незважаючи на подію припинення виконання ним повноважень Шарівського селищного голови.

При розв`язанні спору, суд, зважаючи на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом Конвенція; рішення від 21.01.1999р. у справі Гарсія Руїз проти Іспанії, від 22.02.2007р. у справі Красуля проти Росії, від 05.05.2011р. у справі Ільяді проти Росії, від 28.10.2010р. у справі Трофимчук проти України, від 09.12.1994р. у справі Хіро Балані проти Іспанії, від 01.07.2003р. у справі Суомінен проти Фінляндії, від 07.06.2008р. у справі Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії), надав оцінку усім юридично значимим факторам, доводам і обставинам справи; дослухався до усіх ясно і чітко сформульованих та здатних вплинути на результат вирішення спору аргументів сторін; виклав власні мотиви конкретного тлумачення змісту належних норм матеріального і процесуального права; вичерпно реалізував юридичні механізми з`ясування об`єктивної істини.

Розгорнуті і детальні мотиви та висновки суду з приводу юридично значимих аргументів, доводів учасників справи та обставин справи викладені у тексті судового акту.

Посилання заявника на решту аргументів об`єктивно не має значення для результату вирішення спору, позаяк ці доводи стосуються іншої юридичної оцінки достеменно установлених у ході розгляду справи обставин спору або іншого тлумачення змісту норм права, вірне розуміння яких вже викладено судом.

Розподіл судових витрат належить провести за правилами ст.ст. 139, 143 КАС України та Закону України «Про судовий збір».

При цьому, оскільки задоволення позову відбулось з інших підстав, ніж наведені заявником у позові, а спір виник з вини заявника, то суд з огляду на ч.ч. 3-5 ст.134 КАС України не вважає за можливе присудити на користь позивача з обласної ради будь-які витрати на правничу допомогу.

Керуючись ст.ст. 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 6-9, ст.ст. 72-77, 211, 241-243, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

вирішив:

Позов - задовольнити частково.

Вийти за межі позову.

Зобов`язати Богодухівську міську раду Богодухівського району Харківської області VIII скликання вчинити у трудовій книжці колишнього Шарівського селищного голови - Бабака Анатолія Олександровича запис наступного змісту: «порядковий номер - 12; рік - 2020; місяць - 12; дата - 03; відомості про роботу - служба в органах місцевого самоврядування на виборній посаді - Шарівського селищного голови Шарівської селищної ради Богодухівського району Харківської області припинена у зв`язку із проведенням першої сесії Богодухівської міської ради Богодухівського району Харківської області VIII скликання».

Позов у решті вимог - залишити без задоволення.

Судові витрати покласти на позивача.

Роз`яснити, що рішення виготовлено у повному обсязі у порядку ч.3 ст.243 КАС України 22 квітня 2021 року; підлягає оскарженню до Другого апеляційного адміністративного суду у строк згідно з ч. 1 ст. 295 КАС України (протягом 30 днів з дати складення повного судового рішення); набирає законної сили відповідно до ст. 255 КАС України (після закінчення строку подання скарги усіма учасниками справи або за наслідками процедури апеляційного перегляду).

Суддя Сліденко А.В.