Справа № 280/4061/20
Суддя: Гавілей М. М.
Дата ухвалення: 2021-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа№ 280/4061/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2021 року м. Токмак

Токмацький районний суд Запорізької області у складі головуючого судді Гавілей М.М., при секретарі судового засідання Корольковій К.М., розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Маслова Максима Сергійовича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами,-

ВСТАНОВИВ:

До Токмацького районного суду Запорізької області надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Маслова Максима Сергійовича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що 21.02.2020 року головним інспектором будiвельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції Запорізькій області Масловим Максим Сергійович за результатами розгляду матеріалів справи про порушення, відповідальність за які передбачена ч.5 ст.96 КУпАП, стосовно фізичної особи ОСОБА_1 , рнокпп НОМЕР_1 , винесено постанову №17 про накладення штрафу за порушення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та накладено штраф на ОСОБА_1 у розмірі 10030,00 гривень. Вважає, що вищезазначена постанова є протиправною і такою, що підлягає скасуванню. Посилаючись на положення ст. ст. 251, 254, 268, 256, 277-1 КУпАП зазначає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення за частиною пятою статті 96 КУпАП розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адмінвідповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами передбаченими статтею 268 КУпАП.

Складання протоколу про адміністративне правопорушення від 07.02.2020 року вiдбулося за відсутності позивача. Копію такого протоколу позивач не отримував. На виконання вимог адвокатського запиту від 21.05.2020 року відповідачем надано як підтвердження направлення копії протоколу - роздруківку відстеження поштового відправлення 376. Проте зазначена роздруківка не є належним та допустимим доказом, адже за нею не є можливим встановити ким здійснювалось таке відправлення, хто є отримувачем відправлення та його адреса. Крім того, зазначене відправлення було повернуто відправнику без вручення адресату.

У зв`язку з чим матеріали справи не містять належних та допустимих доказів надіслання відповідачем позивачу копії даного протоколу, а також доказів повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи, що позбавило останнього можливості реалізувати надані йому права, які передбачені статтею 268 КУпАП, що є беззаперечною підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення. За вказаних обставин позивач просив визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Маслова Максима Сергійовича №17 про накладення на нього адміністративного штрафу у розмірі 10030,00 гривень.

Ухвалою суду від 29.09.2020 року поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду з даним адміністративним позовом та відкрито провадженн по справі.

Ухвалою суду від 22.10.2020 року замінено первісного відповідача - головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Маслова М.С. на належного - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області та залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Маслова М.С.

Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, представник позивача подав до суду заяву, в якій просив справу розглядати без їх участі, на заявлених вимогах наполягають.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Подав клопотання про необхідність залишення позову без розгляду через пропуск позивачем строку звернення до суду. Представник відповідача у клопотанні вказував, що позивачем 27.02.2020 року було отримано оскаржувану постанову N 17 від 21.02.2020 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення №250. Також від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого заперечував проти задоволення позову, посилаючись на те, що 07.05.2019 року на адресу вiдповiдача надійшло звернення ОСОБА_2 від 25.04.2019 року з приводу проведення перевірки дотримання вимог містобудівної діяльності гр. ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 . 13.01.2020 року за вих.№ 1008-1.20/2/91 на адресу позивача було направлено лист, останнього було повідомлено про час та підстави здійснення перевірки, а також про необхідність забезпечити на час перевірки наявність документів для її здійснення відповідно вказаного у листі переліку. Даний лист позивач отримав під особистий підпис 21.01.2020 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення. 23.01.2020 року позивачу було видано направлення № 23, відповідно до якого головного інспектора будівельного нагляду Маслова М.С. направлено на здійснення позапланової перевірки на об`єкті: Реконструкція квартири шляхом добудови прибудови за адресою: АДРЕСА_1 у період з 27.01.2020 pоку по 07.02.2020 року. 27.01.2020 року, прибувши за адресою обєкта будiвництва, головним інспектором будівельного нагляду було пред`явлено службове посвідчення та направлення на здійснення позапланової перевірки, яке було вручено позивачу під особистий підпис на зворотній стороні направлення. Відповідно до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктiв, вiдомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутні дані щодо виконання будівельних робіт з реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_1 . З оглядом на місці 27.01.2020 року о 10 год. 30 хв. встановлено факт виконання будівельних робіт з реконструкції квартири шляхом добудови прибудови, а саме: демонтовано скління лоджії, виконано кладку стін прибудови (орієнтовним розміром 1,7х3,9м) з улаштуванням віконного та дверного отворів, виконано монтаж віконного та дверного блоків, влаштовано перекриття з покрівлею металевими хвилястими листами, виконано внутрішнє та зовнішнє опорядження та влаштовано ганок.Факт самочинного будівництва підтверджується також матеріалами фотофіксації об`єкта та листами відділу розвитку інфраструктури міста Виконавчого комітету Токмацької міської ради від 28.01.2020 року № 20 та листом виконавчого комітету Токмацької міської ради. Таким чином за результатом перевірки з 27.01.2020 року по 07.02.2020 року встановлено, що ОСОБА_1 виконано будівельні роботи з реконструкції квартири шляхом добудови прибудови за адресою: АДРЕСА_1 , без отримання права на їх виконання, а саме без повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Клас наслідків (відповідальності) об`єкта - СС1 згідно ДСТУ 8855:2019 «Будівлі та споруди. Визначення класу наслідків (відповідальності)», про що було складено відповідний акт № 44 від 07.02.2020 року. 07.02.2020 року позивачу видано припис № 11 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. 07.02.2020 року відносно позивача було складено протокол про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 5 ст. 96 КУпАП. Вказані акт, припис та протокол були направлені позивачу рекомендованим листом з повідомленням від 07.02.2020 року № 1008-1.20/2/327. Розгляд справи було призначено на 21.02.2020 року о 10-30, про що також був повідомлений листом від 13.01.2020 року за вих. № 1008-1.20/2/91. На розгляд справи позивач не з`явився, будь які заперечення по суті виявлених порушень відповідачу не надавав. 21.02.2020 року за результатами розгляду матерiалiв справи відносно позивача прийнято постанову про адміністративне правопорушення № 17. Вказана постанова була направлена позивачу рекомендованим листом з повідомленням у день винесення та отримана останнім під особистий підпис у поштовому повідомленні 27.02.2020 року

Третя особа у судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином про дату, час і місце розгляду справи, надав заяву про розгляд справи без його участі, прохав задовольнити клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду.

Згідно ч. 3 ст. 268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи, тому судом визнано за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін, на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

У зв`язку з неявкою всіх учасників справи у судове засідання фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що визначено ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, суди, перевіряючи рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, у першу чергу повинні з`ясувати, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно з частинами першою, другою, третьою, сьомою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил;б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом;

Постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.

Відповідно до пунктів 7, 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 533 від 23 травня 2011 року під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до пункту 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно з положеннями пункту 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до пункту 18 Порядку № 533 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснено контроль.

Згідно з положеннями пункту 19 Порядку № 533 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Відповідно до пункту 20 Порядку № 533 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Пунктом 21 Порядку № 533 передбачено, що у разі, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Із системного аналізу наведених правових норм можна дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі № 810/3517/17, від 22 жовтня 2018 року у справі № 153/876/17, від 10 липня 2019 року у справі № 521/17659/17.

Як встановлено судом на підставі наявних у матеріалах справи доказів, у період з 27.01.2020 року по 07.02.2020 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Масловим Максимом Сергійовичем проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Реконструкція квартири шляхом добудови прибудови» за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої згідно Державного реєстру речових прав на нерухоме майно є ОСОБА_1 , за результатом якої було встановлено, що ОСОБА_1 виконано будівельні роботи з реконструкції квартири шляхом добудови прибудови за адресою: АДРЕСА_1 , без отримання права на їх виконання, а саме без повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Клас наслідків (відповідальності) об`єкта - СС1 згідно ДСТУ 8855:2019 «Будівлі та споруди. Визначення класу наслідків (відповідальності)», про що складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №44 від 07.02.2020 року.

Того ж дня 07.02.2020 року інспектором виданий припис № 11 про усунення виявлених порушень у строк до 07.04.2020 року.

07.02.2020 року головним інспектором складений протокол у відсутності позивача, за яким: виявлено порушення вимог п. 1 ч.1 ст. 34, ч. 1, 2,8 ст. 36 ЗУ «Про регулювання містобудівельної діяльності», п.5, 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року №466, відповідальність за таке правопорушення передбачена ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Вказано про направлення даних документів поштою, про що свідчить відмітка на акті, приписі та протоколі ( вих. № 1008-1.20/2/327 від 07.02.2020 року, поштове відправлення №376).

21.02.2020 року головним інспектором розглянуто справу про адміністративне правопорушення за відсутності позивача та винесено щодо нього постанову по справі про адміністративне правопорушення № 17 від 21.02.2020 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 10300,00 грн.

Зокрема, відповідно до частини пятої статті 96 КУпАП передбачено, що виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Зі змісту статті 9 КУпАП вбачається, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право:головні інспектори будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, або щодо об`єктів будівництва I, II, III, IV та V категорій складності, розташованих за межами населених пунктів і на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), або щодо об`єктів будівництва III та IV категорій складності, розташованих у межах сіл, селищ та міст (крім міст, які є адміністративними центрами областей, міст з чисельністю населення понад 50 тисяч, міст Києва та Севастополя), щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), або щодо об`єктів будівництва V категорії складності, розташованих у межах населених пунктів, а також щодо об`єктів, розташованих у межах населених пунктів, в яких не утворено органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Згідно з вимогами статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 254 КпАП України про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Згідно з п. п. 9 - 14 Постанови Кабінету Міністрів України N 244 від 06.04.95 року «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення в сфері містобудівної діяльності» , Про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування. У протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності зазначаються:дата і місце його складення;посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол;відомості про суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності;місце вчинення і суть правопорушення;нормативно-правовий акт, нормативний документ (акт), вимоги якого порушено;положення Закону, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення;прізвища, адреси свідків (у разі наявності);пояснення суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності;інші відомості, що мають значення для вирішення справи.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені Законом та цим Порядком.

До протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть додаватися оригінали або копії документів, фотоматеріали, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Частиною першою статті 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

За приписами частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк (стаття 277-1 КУпАП).

Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення за частиною 5 статті 96 КУпАП розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адмінвідповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами, передбаченими статтею 268 КУпАП.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три днів до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 742/3757/16-а, від 31 січня 2019 року у справі № 760/10803/15-а, від 19 вересня 2019 року у справі № 686/21230/16-а, від 30 вересня 2019 року у справі № 486/92/17, від 14 листопада 2019 року у справі № 815/1570/16, від 06 грудня 2019 року у справі № 804/7725/17, від 24 грудня 2019 року у справі № 360/403/19.

Складання протоколу про адміністративне правопорушення від 07.02.2020 року вiдбулося за відсутності позивача, пояснення з приводу виявлених порушень у нього не відбиралися, копія протоколу вручена не була, як і не роз`яснювалися права, передбачені ст. 268 КУпАП, що відповідачем не заперечується.

Як вбачається з наявної в матеріалах справи роздруківки відстеження поштового відправлення №376 ні акт, ні припис, ні протокол позивачу вручені не були, зазначене відправлення було повернуто відправнику без вручення адресату.

Листом Департаменту ДАБІ у Запорізькій області від 13.01.2020 року за вих. № 1008-1.20/2/91 позивача було повідомлено одночасно як про дату та місце проведення позапланової перевірки з 27.01.2020 року по 07.02.2020 року на обєкті за адресою: АДРЕСА_1 , про можливість ознайомлення зі складеними документами за результатами перевірки 07.02.2020 року о 10-30 год, так і про те, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, розгляд справи про адмінправопорушення буде призначено у приміщенні Департаменту за адресою: м. Запоріжжя, пр. Металургів, 8А, 21.02.2020 року о 10-30 год. Проте на момент складання та направлення такого листа позивач ще не мав статусу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності в розумінні положень КупАП. Позивача як особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення 21.02.2020 року о 10-30 год. у приміщенні Департаменту ДАБІ у Запорізькій області за адресою: м. Запоріжжя, пр. Металургів, 8А, повідомлялося в протоколі, копію якого позивачем отримано не було, що відповідачем під час розгляду справи не було спростовано.

Отже, діючим законодавством про адміністративні правопорушення передбачена певна процедура притягнення особи до адміністративної відповідальності, порушення якої є підставою для скасування рішення уповноваженого органу, прийнятого із порушенням цієї процедури.

Суд вважає, що складений відповідачем протокол не відповідає вимогам, викладеним у ст. 256 КУпАП, а постанова про притягнення його до адміністративної відповідальності винесена з порушенням вимог закону.

Суд вважає, що внаслідок допущених відповідачем порушень при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, позивач був позбавлений можливості дати пояснення з приводу викладених у ньому порушень та спростувати їх, а також скористатися правами, наданими йому законом.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 17 жовтня 2018 року у справі № 405/7568/16-а (2-а/405/219/16) та від 31 січня 2019 року у справі №760/10803/15-а, такі порушення не мають форми незначних процедурних порушень, а є беззаперечною підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Судом також встановлено, постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності позивачу вручена не була, ці документи ним отримана лише 08.06.2020 року у відповідь на адвокатський запит. Доводи представника відповідача про те, що спірна постанова була отримана відповідачем під особистий підпис у поштовому повідомленні 27.01.2020 року, спростовуються висновками судової почеркознавчої експертизи № СЕ-19/108-21/3253-ПЧ від 23.03.2021 року, згідно якої підпис, який міститься у графі «розписка в одержанні» у рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення, виплату грошового переказу №250 (форма№119) від 21.02.2020 року, виконаний не ОСОБА_1 , а іншою особою. Доводи позивача про поважність причин пропуску строку звернення до суду не спростовані відповідачем, ухвалою суду від 29.09.2020 року поновлено строк звернення ОСОБА_1 до суду з адміністративним позовом як такий що пропущений з поважних причин, підстав для залишення позовної заяви без розгляду на підставі ст. 123 КАС України суд не вбачає.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.(ч. 3 ст. 123 КАС України)

Частиною 1, 2 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Аналіз наведених судом нормативно-правових актів та встановлених обставин дає суду підстави для висновку, що відповідач як суб`єкт владних повноважень не надав суду достатніх та беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, відповідач діяв не в порядку та не у спосіб, встановлений законом, оскаржуване рішення не відповідає критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, а відтак, адміністративний позов належить задовольнити повністю.

Згідно з п.3 ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Частиною першою статті 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Так, відповідно до правової позиції викладеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 та згідно із Законом України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду адміністративного позову про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення, ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно із Законом України «Про державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні з 01 січня 2020 року становить 2 102,00 грн.

Судом встановлено, що згідно з квитанцією №97 від 15.06.2020 року за подання даної позовної заяви позивач сплатив судовий збір у сумі 840,80 грн. У зв`язку із задоволенням позовних вимог в повному обсязі підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача документально підтверджені судові витрати у сумі 420,40 грн. в межах ставки, яка визначена у правовій позиції Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року № 543/775/17. Решта судового збору у розмірі 420,40 грн., є надмірно сплаченою та може бути повернута позивачу за його заявою на підставі ст.7 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись статтями 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 262, 295 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Маслова Максима Сергійовича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами- задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будiвельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції Запорізькій області Маслова Максима Сергійовича № 17 від 21.02.2020 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 10030,00 грн.

Справу про адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 96 КУпАП відносно ОСОБА_1 - закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 420,40 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду через Токмацький районний суд Запорізької області. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Реквізити сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Державна архітектурно-будівельна інспекція України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області, , юридична адреса: 01133, м.Київ, бульвар Лесі Українки, 26.

Третя особа: головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Маслов Максим Сергійовича, місцезнаходження: 69006, м. Запоріжжя, пр.Металургів,8А.

Суддя: