Справа № 320/13347/20
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2021-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 квітня 2021 року справа №320/13347/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Комунального закладу Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури", за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Фастівської міської ради, про застосування заходів реагування.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області з позовом до Комунального закладу Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури" про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації (роботи) будівлі Комунального закладу Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури" за адресою: Київська обл., м.Фастів, пл.Перемоги, буд.1, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 13.10.2020 №144.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначив, що в ході проведення позапланової перевірки Комунального закладу Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури", розташованого за адресою: Київська обл., м.Фастів, пл.Перемоги, буд.1, було встановлено порушення відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді зупинення експлуатації вказаного об`єкта до усунення відповідних порушень.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.12.2020 відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено підготовче засідання.

Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Фастівську міську раду.

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив, що частина викладених в акті перевірки висновків щодо порушення Комунальним закладом Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури" (щодо порушення пункту 1.5 глави 1 розділу V, пунктів 2.3 та 2.5 глави 2 розділу VІ Правил пожежної безпеки в Україні №1417) є безпідставними та такими, що не відповідають дійсності.

Також відповідач зауважив, що ним вчиняються дії, направлені на усунення інших порушень, зокрема, придбано технічне приміщення під сценою та розроблено проектно-кошторисну документацію на об`єкт "Капітальний ремонт системи пожежної сигналізації та звукового сповіщення у приміщенні Палацу культури за адресою: пл.Перемоги, 1, м.Фастові Київської області".

Відповідач вважає, що підстави для застосування до Комунального закладу Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури" заходу реагування у вигляді зупинення роботи вказаного закладу культури відсутні, оскільки позивачем не доведено, що виявлені порушення створюють загрозу здоров`ю та життю людей.

Крім того, відповідач зазначив, що позивачем було пропущено строк звернення до суду з позовною заявою, оскільки про існування відповідних порушень вимог чинного законодавства з боку Комунального закладу Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури" позивачу було відомо ще 15.03.2019 під час складання акта перевірки №41.

У зв`язку з цим, відповідач вважає, що позов має бути залишений судом без розгляду.

Усною ухвалою суду від 14.01.2021, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, із занесенням до протоколу судового засідання, відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду через пропуск строку звернення до суду.

04.03.2021 на електронну адресу суду від відповідача надійшли письмові пояснення по справі, в яких відповідач виклав свої детальні зауваження щодо порушень, виявлених Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області під час проведення перевірки порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки, не створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

У поясненнях відповідач зазначив, що вимоги про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи Комунального закладу Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури" є безпідставним та не підлягають задоволенню.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.03.2021 письмові пояснення Комунального закладу Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури" від 03.03.2021 залишено без розгляду, оскільки такі пояснення за своїм змістом та суттю є відзивом на позовну заяву, строк на подачу якого минув.

17.03.2021 на адресу суду від відповідача надійшли письмові пояснення по справі від 15.03.2021, які за своїм змістом є відзивом на позов, оскільки містили заперечення щодо суті справи.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.03.2021 письмові пояснення Комунального закладу Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури" від 15.03.2021 залишено без розгляду з підстав, аналогічних викладеним в ухвалі від 04.03.2021.

Усною ухвалою суду від 18.03.2021, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, із занесенням до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 06.04.2021.

06.04.2021 до суду від Фастівської міської ради надійшли письмові пояснення з проханням відмовити у задоволенні позову, з приводу чого суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої, другої та третьої статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи судом за правилами загального позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у визначених цим Кодексом випадках.

Статтею 165 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову.

До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами другою - четвертою статті 162 цього Кодексу.

Пояснення третьої особи подаються в строк, встановлений судом. Суд має встановити такий строк, який дасть змогу третій особі підготувати свої міркування, аргументи та відповідні докази і надати пояснення до позову або відзиву, а іншим учасникам справи - відповідь на такі пояснення завчасно до початку розгляду справи по суті.

Суд зазначає, що ухвалою суду від 21.12.2020 про відкриття провадження у цій справі, якою Фастівська міська рада була залучена до участі у справі в якості третьої особи, запропоновано третій особі подати пояснення щодо позову у п`ятиденний строк з моменту отримання копії позовної заяви з додатком, з доказами направлення копій пояснень іншим учасникам справи.

Копія позовної заяви з додатком була направлена позивачем на адресу Фастівської міської ради рекомендованою кореспонденцією з штрихкодовим ідентифікатором 565 та, згідно з інформацією, розміщеною на офіційному веб-сайті АТ «Укрпошта», була отримана адресатом 04.01.2021.

Відповідно до частини першої статті 120 Кодексу адміністративного судочинства України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Частиною шостою цієї статті визначено, що якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Отже, п`ятиденний строк для надання третьою особою письмових пояснень у цій справі почав свій перебіг з 05.01.2021 та, відповідно, сплинув 11.01.2021, враховуючи, що 09.01.2021 був вихідним днем (субота).

Таким чином, третя особа, подавши у квітні 2021 року письмові пояснення, пропустила встановлений судом строк для вчинення такої процесуальної дії. При цьому клопотання про продовження відповідного строку третьою особою не було заявлено.

Відповідно до частини другої статті 204 Кодексу адміністративного судочинства України суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Таким чином, суд вважає за необхідне залишити без розгляду письмові пояснення третьої особи у зв`язку з пропуском процесуального строку для їх подання.

У судове засідання, призначене на 06.04.2021, з`явився представник позивача.

Відповідач та Фастівська міська рада у судове засідання, призначене на 06.04.2021, не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином та своєчасно.

06.04.2021 на електронну адресу суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із запровадженим карантином. При цьому судове засідання відповідач просив призначити після відновлення роботи громадського транспорту у місті Києві у звичайному режимі (без спеціальних перепусток).

Усною ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, із занесенням до протоколу судового засідання, було відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, у зв`язку з тим, що явка представника відповідача судом обов`язковою не визначалася, та враховуючи те, що представник позивача не був позбавлений можливості скористатися альтернативним способом участі у судовому засіданні, зокрема, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Присутній у судовому засіданні 28.01.2021 представник позивача заявив клопотання про здійснення подальшого розгляду справи у порядку письмового провадження.

Згідно з частиною третьою статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до частини дев`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи вказане клопотання представника позивача та неявку відповідача та третьої особи, належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи, усною ухвалою суду від 06.04.2021, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, із занесенням до протоколу судового засідання, вирішено подальший розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, які є у справі, суд

ВСТАНОВИВ:

Комунальний заклад Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури" (ідентифікаційний код 38797408, місцезнаходження: 08500, Київська обл., м.Фастів, пл.Перемоги, буд.1) зареєстрований в якості юридичної особи 19.11.2013, про що свідчить витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (т.1, а.с.35-40).

Як вбачається з матеріалів справи, у період з 12.10.2020 по 13.10.2020 провідним інспектором Фастівського РС ГУДСНС у Київській області майором служби цивільного захисту Мусієнком Олександром Васильовичем на підставі наказу Головного управління ДСНС України у Київській області від 21.09.2020 №780 (т.1, а.с.10-17) було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання Комунальним закладом Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури", розташованим за адресою: Київська обл., м.Фастів, пл.Перемоги, буд.1, вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами проведення якого був складений акт від 13.10.2020 №144 (т.1, а.с.21-29).

Зі змісту вказаного акта вбачається, що в ході перевірки було виявлено 8 порушень Комунальним закладом Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури" законодавчих та нормативно-правових актів у сфері техногенної та пожежної безпеки, що стало підставою для звернення позивача до суду з вимогами про застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді зупинення експлуатації вказаного об`єкта.

В ході розгляду судом цієї справи головним інспектором Фастівського РС ГУДСНС у Київській області майором служби цивільного захисту Мусієнком Олександром Васильовичем та провідним інспектором Фастівського РС ГУДСНС у Київській області старшим лейтенантом служби цивільного захисту Будовим Артемом Валерійовичем на підставі наказу Головного управління ДСНС України у Київській області від 24.12.2020 №1058 було проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання Комунальним закладом Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури", розташованим за адресою: Київська обл., м.Фастів, пл.Перемоги, буд.1, вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами проведення якого був складений акт від 26.01.2021 №12 (т.1, а.с.192-200).

Зі змісту вказаного акта вбачається, що в ході перевірки було виявлено 8 порушень Комунальним закладом Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури" законодавчих та нормативно-правових актів у сфері техногенної та пожежної безпеки,а саме:

1) пункт 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні № 1417 - приміщення палацу культури не забезпечено системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту";

2) пункт 1.4 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні №1417 - не укладено договір на обслуговування системи автоматичної пожежної сигналізації відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014;

3) пункт 1.5 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні №1417 - сигнал від автоматичної пожежної сигналізації не забезпечено засобами зв`язку, які дають можливість використання їх для передавання повідомлення про пожежу в будь-який час доби;

4) пункт 2.3 глави 2 розділу VІ Правил пожежної безпеки в Україні №1417 - не виконано вогнезахисну обробку горючих декорацій та сценічного оформлення вогнезахисною речовиною, яка має сертифікат відповідності державного центру сертифікації виробів протипожежного призначення та забезпечує 1 групу вогнезахисної ефективності;

5) пункт 2.5 глави 2 розділу VІ Правил пожежної безпеки в Україні №1417 - система димовидалення знаходиться в неробочому стані;

6) пункт 2.28 глави 2 розділу VІ Правил пожежної безпеки в Україні №1417 - технічне приміщення під сценою не прибрано від спалимих сторонніх предметів;

7) пункт 2.2 глави 2 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні №1417 - внутрішній протипожежний водопровід знаходиться в неробочому стані;

8) підпункт 2.2 пункту 2 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні №1417 - пожежні крани не укомплектовані згідно норм.

Отже, не усунутими всі 8 порушень, про які раніше було зазначено в акті перевірки, та які підлягають дослідженню в рамках цієї справи, з приводу чого суд зазначає таке.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877).

Частиною першою статті 1 Закону № 877 встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

При цьому, статтею 2 Закону № 877 визначено сферу його дії.

Так, відповідно до вказаної норми дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного контролю, митного контролю на кордоні, державного експортного контролю, контролю за дотриманням бюджетного законодавства, банківського нагляду, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення.

З вказаного слідує, що положення Закону № 877 поширюються на відносини, які виникають у сфері контролю за дотриманням законодавства у сфері цивільного захисту, протипожежної та техногенної безпеки.

Відповідно до частини шостої статті 7 Закону № 877 за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Згідно з частиною сьомою статті 7 Закону № 877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, регулюються Кодексом цивільного захисту України № 5403 від 02.10.2012.

Відповідно до частин першої та другої статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (ст. 66 КЦЗ України).

Згідно з частиною першою статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, які здійснюють державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України закріплено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналізуючи наведені норми, суд дійшов висновку, що Кодексом цивільного захисту України передбачено наявність загрози життю та здоров`ю людей внаслідок порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства з питань техногенної, пожежної безпеки, в якості підстави для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

Суд звертає увагу, що визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, є оціночним. Водночас, на переконання суду, всі порушення протипожежних норм в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Як зазначено вище, в акті від 26.01.2021 №12 встановлено 8 порушень відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Стосовно порушення відповідачем пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил №1417 (пункт 1 акта перевірки).

Відповідно до пункту 1 Розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417 (далі - Правила № 1417), ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд (далі - об`єкт).

Пунктом 2 Розділу І Правил №1417 (в редакції до 22.01.2021) визначено, що ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Згідно з пунктом 2 Розділу І Правил №1417 (в редакції з 22.01.2021) ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами державної влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Згідно з пунктом 1.2 глави 1 розділу V Правил №1417 будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".

Відповідно до пункту 3.5 глави 3 ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту", затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 13.11.2014 №312, система протипожежного захисту (СПЗ) - це комплекс технічних засобів, що змонтований на об`єкті, призначений для виявлення, локалізування та ліквідування пожеж без втручання людини, захисту людей, матеріальних цінностей та довкілля від впливу небезпечних чинників пожежі.

Згідно з пунктом 5.5 глави 5 ДБН В.2.5-56:2014 не підлягають обладнанню системами пожежної сигналізації окремо розташовані застраховані одноповерхові наземні об`єкти громадського призначення, площа яких незалежно від їх ступеня вогнестійкості не перевищує 100 кв.м.

Пунктом 6.1 розділу VI ДБН В.2.5-56:2014 визначено, що системи протипожежного захисту поділяються на: а) системи пожежної сигналізації; б) автоматичні системи пожежогасіння; в) автономні системи пожежогасіння локального застосування; г) системи керування евакуюванням (в частині системи оповіщення напрямку евакуювання); д) системи протидимного захисту; е) системи централізованого пожежного спостерігання; ж) системи диспетчиризації СПЗ; и) системи флегматизації; інженерні системи та технологічне обладнання, які не входять до складу СПЗ, але з СПЗ функціонально пов`язані: к) блискавкозахист; л) пожежні ліфти; м) пожежні кран-комплекти; н) протипожежні двері, клапани, ворота та завіси (екрани) тощо.

Відповідно до пункту 5.1 та 5.3 додатку А, таблиці А.1 до ДБН В.2.5-56:2014 обов`язковому обладнанню системами пожежної сигналізації та пожежогасіння підлягають кінотеатри, зак лади дозвілля (клуби, центри культури тощо).

Згідно з пунктом 7.1 розділу VII ДБН В.2.5-56:2014 системи пожежної сигналізації призначені для раннього виявлення пожежі та подавання сигналу тривоги для вжиття необхідних заходів (наприклад: евакуювання людей, виклик пожежно-рятувальних підрозділів, запуск протидимних систем пожежогасіння, здійснення управління протипожежними клапанами, дверима, воротами та завісами (екранами), відключенням або блокуванням (розблокуванням) інших інженерних систем та устаткування при сигналі "пожежа" тощо).

Відповідно до підпункту 7.2.1 пункту 7.1 розділу VII ДБН В.2.5-56:2014 системи пожежної сигналізації повинні: а) виявляти ознаки пожежі на ранній стадії; б) передавати тривожні сповіщення до пристроїв передавання пожежної тривоги та попередження про несправність; в) формувати сигнали управління для систем протипожежного захисту та іншого інженерного обладнання, що задіяне при пожежі; г) сигналізувати про виявлену несправність, яка може негативно впливати на нормальну роботу СПС.

Системи пожежної сигналізації не повинні: а) підпадати під несприятливий вплив інших систем незалежно від того, з`єднані вони з ними чи ні; б) виходити з ладу (частково або повністю) через вплив на них вогню або явища, для виявлення якого вони призначені, до того, як вогонь чи це явище було виявлено; в) реагувати на інші явища, не пов`язані з виявленням пожежі (підпункт 7.2.3 пункту 7.1 розділу VII ДБН В.2.5-56:2014).

Відповідно до пункту 6додатку Б до ДБН В.2.5-56:2014 (Будинки та приміщення, що підлягають обладнанню системами оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей) обладнанню системами оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей підлягають заклади видовищні та дозвілля.

Стосовно порушення відповідачем пункту 1.4 глави 1 розділу V Правил №1417 (пункт 2 акта перевірки).

Відповідно до пункту 1.4 глави 1 розділу V Правил №1417 (в редакції до 22.01.2021) підтримання експлуатаційної придатності СПЗ повинно проводитися відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 Системи протипожежного захисту.

Пунктом 7.4 ДБН В.2.5-56:2014 під час проведення заходів з підтримання експлуатаційної придатності системи протипожежної сигналізації необхідно виконувати вимоги діючих технічних стандартів та додатка Ж цих будівельних норм.

Відповідно до пункту Ж.11.1 додатку Ж (Підтримання експлуатаційної придатності систем протипожежного захисту (технічне обслуговування) до ДБН В.2.5-56:2014 упродовж експлуатування СПТС (системи передавання тривожних сповіщень) замовник робіт повинен забезпечити підтримання її у відповідному технічному стані, для чого шляхом укладення договорів із пультовою організацією здійснюється технічне обслуговування.

Згідно з пунктом Ж.11.3 додатку Ж до ДБН В.2.5-56:2014 технічне обслуговування СПЗ та СПТС розпочинається з моменту прийняття їх до експлуатування, про що в акт і прийняття виконаних роб і т вказуються номери та дати договорів і з технічного обслуговування. Роботи з технічного обслуговування повинні здійснюватись відповідно до затверджених регламенті в робіт із технічного обслуговування та технічної документації підприємств-виробників на обладнання, що використовується.

Згідно з пунктом 1.4 глави 1 розділу V Правил №1417 (в редакції з 22.01.2021) підтримання експлуатаційної придатності (технічне обслуговування) СПЗ здійснюється відповідно до вимог технічної документації підприємств-виготовлювачів та затверджених регламентів робіт з технічного обслуговування.

Стосовно порушення відповідачем пункту 1.5 глави 1 розділу V Правил №1417 (пункт 3 акта перевірки).

Відповідно до пункту 1.5 глави 1 розділу V Правил №1417 підприємства, розташовані за межами населених пунктів, необхідно забезпечувати засобами зв`язку, які дають можливість використання їх для передавання повідомлення про пожежу в будь-який час доби.

Стосовно цього порушення суд погоджується з твердженнями відповідача про те, що оскільки заклад відповідача розташований в межах населеного пункту міста Фастів вищевказана вимога Правил №1417 на нього не поширюється.

Стосовно порушення відповідачем пункту 2.3 глави 2 розділу VІ Правил №1417 (пункт 4 акта перевірки).

Згідно з пункт 2.3 глави 2 розділу VІ Правил №1417 усі горючі декорації, сценічне оформлення, драпірування в залах для глядачів та експозиційних залах, фойє мають бути важкозаймистими або обробленими вогнезахисними засобами. Дерев`яні конструкції сценічної коробки повинні бути оброблені вогнезахисними засобами, що забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.

Організація, яка проводить обробку, зобов`язана надати власникові установи акт із зазначенням дати проведення робіт та строку придатності вогнезахисних покривів (просочень).

Власник повинен організувати щоквартальну перевірку якості вогнезахисної обробки декорацій, сценічного оформлення і щороку - дерев`яних конструкцій. У разі необхідності вогнезахисна обробка повинна поновлюватися.

Миття планшета сцени слід здійснювати водним розчином, що містить вогнезахисну речовину.

Стосовно порушення відповідачем пункту 2.5 глави 2 розділу VІ Правил №1417 (пункт 5 акта перевірки).

Пунктом 2.5 глави 2 розділу VІ Правил №1417 передбачено, що клапани димових люків на зимовий період необхідно утеплювати і не рідше одного разу на 10 днів перевіряти на безвідмовність у роботі.

Відкривання клапанів повинно відбуватися під дією власної ваги після звільнення їх від утримуючих пристроїв.

Відповідно до пункту 2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з надання послуг і виконання робіт протипожежного призначення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2016 р. № 852, роботи протипожежного призначення - монтаж систем пожежної сигналізації, оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей, устатковання для передачі тривожних сповіщень, систем пожежогасіння (водяних, пінних, газових, порошкових, аерозольних), систем протидимного захисту, підтримання експлуатаційної придатності (технічне обслуговування) таких систем, спостерігання за системами протипожежного захисту, технічне обслуговування первинних засобів пожежогасіння (водяні, водопінні, порошкові, газові вогнегасники), вогнезахист (вогнезахисне просочування глибоке чи поверхневе, вогнезахисне обробляння (фарбування, штукатурення, обмотування, облицювання), вогнезахисне заповнення).

Пунктом 19 цих Умов визначено, що виконавці робіт з монтажу, підтримання експлуатаційної придатності (технічного обслуговування) систем протидимного захисту повинні відповідати таким вимогам:

- монтажник систем вентиляції, кондиціювання повітря, пневмотранспорту та аспірації - не нижче 4-го розряду (для робіт з монтажу систем протидимного захисту);

- електромонтер охоронно-пожежної сигналізації (електромонтер з ремонту та обслуговування електроустатковання, електромонтер з ремонту та обслуговування апаратури та пристроїв зв`язку, монтажник радіоелектронної апаратури та приладів) - не нижче 3-го розряду;

- налагоджувальник приладів, апаратури та систем автоматичного контролю, регулювання та керування (налагоджувальник контрольно-вимірювальних приладів та автоматики) - не нижче 4-го розряду.

Кількість виконавців робіт з монтажу систем протидимного захисту повинна становити не менше трьох осіб, а робіт з підтримання експлуатаційної придатності (технічного обслуговування) таких систем - не менше двох осіб.

Згідно з пунктом 21 Умов роботи з монтажу систем протидимного захисту виконуються відповідно до затвердженої проектної документації.

Монтаж систем протидимного захисту на об`єктах, де така система встановлена, здійснюється після проведення її перевірки. У разі коли система пожежної сигналізації перебуває у неробочому стані, монтаж системи здійснюється після відновлення її працездатності.

Системи протидимного захисту повинні відповідати вимогам нормативно-правових актів та/або нормативних документів технічного характеру.

Ліцензіат, що виконує роботи з підтримання експлуатаційної придатності (технічного обслуговування) систем протидимного захисту:

- забезпечує працездатність систем протидимного захисту;

- своєчасно виконує роботи з підтримання експлуатаційної придатності (технічного обслуговування) систем протидимного захисту;

- виконує роботи з підтримання експлуатаційної придатності (технічного обслуговування) систем протидимного захисту за умови тимчасового припинення спостерігання за ними та своєчасно повідомляє суб`єкту, що здійснює спостерігання за такими системами, про початок та закінчення робіт.

Виконання робіт з підтримання експлуатаційної придатності (технічного обслуговування) систем протидимного захисту, які експлуатуються, здійснюється після їх перевірки.

Стосовно порушення відповідачем пункту 2.28 глави 2 розділу VІ Правил №1417 (пункт 6 акта перевірки).

Згідно з пунктом 2.28 глави 2 розділу VІ Правил №1417 не допускається, зокрема, розміщувати під залами та сценами столярні, швейні майстерні, склади та інші подібні приміщення для зберігання або використання горючих матеріалів.

На підтвердження усунення вказаного порушення відповідачем додано до матеріалів справи фотокопії із зображенням підвальних приміщень (т.1, а.с.205-209).

Проте, суд зазначає, що належним доказом усунення відповідного порушення є акт позапланової перевірки, з відображеним у ньому фактом усунення відповідного порушення, який відповідач суду не надав. З наданих відповідачем фотографій неможливо встановити відношення зображеного на них об`єкта до спірного об`єкта перевірки, час виготовлення цих фотографій тощо.

Щодо порушення відповідачем пункту 2.2 глави 2 розділу V Правил №1417 (пункт 7-8 акта перевірки).

Відповідно до пункту 2.2 глави 2 розділу V Правил №1417 система внутрішнього протипожежного водопроводу повинна відповідати таким вимогам: 1) внутрішні пожежні кран-комплекти слід установлювати в доступних місцях. При цьому їх розміщення не повинно заважати евакуації людей; 2) кожен пожежний кран-комплект має бути укомплектований пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними; 3) пожежний плоскоскладальний рукав необхідно утримувати сухим, складеним в «гармошку» або подвійну скатку, приєднаним до крана та ствола і не рідше одного разу на шість місяців розгортати та згортати наново; 4) використання пожежних рукавів для господарських та інших потреб, не пов`язаних з пожежогасінням, не допускається; 5) у вибухопожежонебезпечних приміщеннях за наявності пилу пожежні крани повинні бути укомплектовані пожежними стволами, що подають воду як суцільним струменем, так і розпиленим; 6) пожежні кран-комплекти повинні розміщуватись у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання і пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання. При виготовленні шаф рекомендується передбачати в них місце для зберігання двох вогнегасників. На дверцята шаф, в яких знаходяться вогнегасники, мають бути нанесені відповідні покажчики за ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»; 7) спосіб установлення пожежного кран-комплекту повинен забезпечувати зручність повертання вентиля та приєднання рукава. Напрямок осі вихідного отвору патрубка пожежного крана повинен виключати різкий залом пожежного рукава у місці його приєднання; 8) на дверцятах пожежних шафок із зовнішнього боку повинні бути вказані після літерного індексу «ПК» порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів; 9) пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на рік підлягають технічному обслуговуванню і перевірці на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Пожежні кран-комплекти повинні постійно бути справними і доступними для використання; 10) зовнішні патрубки з приєднуваними головками, засувки, зворотні клапани для приєднання рукавів пожежних машин повинні утримуватись у справному стані; 11) у неопалюваних приміщеннях узимку вода з внутрішнього протипожежного водопроводу повинна зливатись. При цьому біля пожежних кранів-комплектів повинні бути написи (таблички) про місце розташування і порядок відкривання відповідної засувки або пуску насоса. З порядком відкривання засувки або пуску насоса необхідно ознайомити всіх працівників цього об`єкта; 12) за наявності в неопалюваному приміщенні (будинку) трьох і більше пожежних кранів-комплектів на сухотрубній мережі внутрішнього протипожежного водопроводу в утепленому місці на вводі необхідно встановлювати засувку з електроприводом. Її відкриття та пуск насоса слід здійснювати дистанційно від пускових кнопок, установлених всередині шафок пожежних кран-комплектів.

З матеріалів справи вбачається, що 03.03.2021 між Управлінням культури, молоді та туризму виконавчого комітету Фастівської міської ради (Замовник) та Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (Виконавець) було укладено договір №53 про надання послуг з виконання робіт з вогнезахисту театральних куліс великої концертної зали міського Палацу культури за адресою: пл.Перемоги, 1, м.Фастів, Київська область, за умовами якого виконавець зобов`язався матеріалами та засобами замовника виконати роботи з вогнезахисту театральних куліс великої концертної зали міського Палацу культури за адресою: пл.Перемоги, 1, м.Фастів, Київська область 9 (ДК 021:2015:45343100-4- роботи із забезпечення вогнезахисту) (т.1, а.с.220-224).

Також 03.03.2021 між сторонами було підписано Специфікацію до договору. Ціна договору складає 47530,00 грн. (т.1, а.с.225).

Проте, вказаний договір є лише наміром усунення порушень та не свідчить про фактичне виконання передбачених ним робіт як у повному обсязі, так і належної якості.

З матеріалів справи вбачається, що виконавчий комітет Фастівської міської ради на заяву позивача листом від 04.03.2021 №06-21/950 повідомив про те, що питання щодо виділення коштів на коригування проектно-кошторисної документації об`єкту "Капітальний ремонт системи пожежної сигналізації та звукове оповіщення у приміщенням Палацу культури за адресою: пл.Перемоги, 1 в м.Фастові, Київської області" було винесено на розгляд постійної комісії Фастівської міської ради з питань бюджету економіки та фінансів.

Судом встановлено, що ТОВ "ЄМ Груп" було розроблено проект "Капітальний ремонт системи пожежної сигналізації та звукового оповіщення у приміщенні Палацу культури за адресою: пл.Перемоги, 1 в м.Фастові Київської області" (т.1, а.с.111-115), який був затверджений наказом Управлінням культури, молоді та туризму виконавчого комітету Фастівської міської ради від 26.12.2018 №144 (т.1, а.с.115).

Суд схвально сприймає вчинення відповідачем дій, які свідчать про добросовісність намірів відповідача щодо проведення ним роботи по усуненню порушень та вжиття відповідних заходів.

Разом з цим, на теперішній час вказані в акті від 26.01.2021 №6 порушення залишаться неусуненими.

Під час розгляду справи відповідач не заперечував наявність (допущення) порушень, визначених в акті перевірки під номерами 1, 2, 7 та 8 та визнає їх існування.

Суд зазначає, що виявлені позивачем порушення створюють потенційну небезпеку для життя та здоров`я людей, а поданий позов направлений на попередження виникнення негативних наслідків у разі виникнення надзвичайної ситуації, тобто носить характер превентивного захисту.

Так, відсутність вогнезахисного обробляння горючих декорацій та сценічного оформлення вогнезахисною речовиною, яка має сертифікат відповідності державного центру сертифікації виробів протипожежного призначення та забезпечує 1 групу вогнезахисної ефективності, призводить до зменшення межі вогнестійкості цих елементів. Вогнезахисне ж обробляння дозволяє отримати додатковий час для порятунку людей та організацій гасіння пожежі.

Відсутність автоматичної пожежної сигналізації призводить до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.

Несправність внутрішнього протипожежного водопроводу та неналежне комплектування пожежних кранів для цілей пожежогасіння призводить до невчасного гасіння та перешкоджання в гасінні пожежі. При відсутності систем протипожежного водопостачання виникає проблема у гасінні пожежі працівниками та пожежно-рятувальними підрозділами, що в свою чергу супроводжується збільшенням площі пожежі, матеріальними збитками, перешкоджає евакуації людей.

У п. 31 постанови Верховного Суду від 07.10.2019 у справі № 815/140/18 зазначено, що відсутність протипожежної сигналізації є істотним порушенням, що впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та може спричинити загрозу життю і здоров`ю людей та унеможливить її ефективну ліквідацію та рятування людей (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 84805275).

Матеріали справи не містять доказів усунення відповідачем вищевказаних порушень.

Натомість, суд звертає увагу на те, що згідно з пунктом 33 частини 1 статті 1 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Згідно з пунктом 24 вищезазначеної правової норми надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.

Згідно з пунктом 26 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Відповідно до підпункту 4.3.7 пункту 4 Терміни та визначення понять ДСТУ 2272:2006 Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять, затверджений наказом Держспоживстандарту України від 09.06.2006 №162, небезпечний чинник пожежі, небезпечний фактор пожежі - це прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи гибелі людей і (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. Примітка. До небезпечних чинників пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Таким чином, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Аналіз вказаних статей дає підстави для висновку, що встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів.

Суд зауважує, що позивач як орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акта, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд, а оскільки під час проведення перевірки позивачем були встановлені відповідні порушення, такий захід реагування як зупинення експлуатації приміщень до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є доцільним.

Слід зазначити, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі №823/589/16.

Оскільки під час розгляду справи відповідачем не доведено повне усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, встановлених під час позапланової перевірки, то на даний час існує загроза життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини третьої статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Згідно за статтею 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Пожежна і техногенна безпека в цілому є прямо пропорційним та тотожним поняттям до життя та здоров`я людини, оскільки відсутність заходів, передбачених нормативно-правовими актами у даній сфері, призводить до загибелі та травмування громадян.

Вище зазначені порушення створюють пряму або опосередковану загрозу життю та здоров`ю людей.

Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією.

Обов`язок держави - захищати життя людини також закріплено і у ст.27 Конституції України.

Основною метою поданого позивачем позову є встановлення умов для безпеки людей, відсутності неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожежі.

Стосовно посилання відповідача на необхідність врахування у цій справі принципу пропорційності суд звертає увагу відповідача на те, що у справах, пов`язаних з порушеннями у сфері пожежної та техногенної безпеки суд враховує не лише право осіб на освіту, культуру, використання об`єктів цивільних прав на різних правових титулах тощо, але й право осіб на життя та здоров`я, яке ставиться під загрозу при наявності порушень положень законодавства у сфері пожежної безпеки.

Тобто право на освіту, культуру, використання об`єктів цивільних прав на різних правових титулах тощо не може виправдовувати порушення у сфері пожежної безпеки, а тому таке право може бути тимчасово обмежено з огляду на необхідність забезпечення безпечних умов для життя та здоров`я людей.

При цьому суд зауважує, що захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення виявлених порушень. Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення суб`єктом господарювання виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на об`єкті підвищеної небезпеки.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20.11.2018 року по справі 826/1024/18.

Суд наголошує на тому, що не усунені відповідачем порушення є істотними та несуть ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що спричинить загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки впливають:

- на забезпечення безпеки роботи відповідача, безпеки його працівників, відвідувачів у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту;

- на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі;

- на ліквідацію пожежі, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків;

- на евакуацію людей та їх захисту від наслідків пожежі, надзвичайної ситуації. При збереженні таких умов для працівників та осіб, які відвідують заклад культури, існує реальна загроза життю, отримання травм, або шкоди їх здоров`ю.

Отже, характер суспільної небезпечності встановлених під час перевірки відповідача порушень, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоров`ю людей є обґрунтованими та беззаперечними.

Верховний Суд у постанові від 26.02.2020 у справі № 826/7073/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 87839157) дійшов висновку про те, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень (об`єктів) якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Частиною шостою статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 02.06.2016 № 1402-VIII передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Враховуючи, що відповідач не усунув порушень, які виявлені в ході проведення перевірки, і ті порушення, які на теперішній час продовжують існувати, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, суд дійшов висновку про необхідність застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації (роботи) будівлі Комунального закладу Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури" за адресою: Київська обл., м.Фастів, пл.Перемоги, буд.1, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 26.01.2021 №12.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення відповідачем виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Верховний Суд у постанові від 26.03.2020 у справі №320/1539/19 зазначив, що такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Щодо позиції відповідача про порушення позивачем строків звернення до суду з позовною заявою, то суд не приймає її до уваги, з огляду на таке.

Згідно з частинами першою-другою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

У відзиві на позовну заяву відповідач посилається на те, що про існування відповідних порушень позивачу було відомо ще 15.03.2019 під час проведення попередньої перевірки.

З матеріалів справи дійсно вбачається, що 15.03.2019 контролюючим органом було складено акт №41, в якому зафіксовано порушення Комунальним закладом Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури" порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Разом з тим, позивач 15.12.2020 звернувся до суду з позовною заявою не у зв`язку з встановленням порушень, вказаних в акті від 15.03.2019 №41, а у зв`язку з встановленням порушень, зафіксованих в іншому документі, зокрема, в акті перевірки від 13.10.2020 №144.

Отже, позивачем було дотримано встановлений КАС України строк для звернення до суд з позовною заявою.

Враховуючи вказане, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до частини другої статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки відповідні витрати, пов`язані із залученням свідків та проведенням судових експертиз, позивачем понесені не були, судові витрати у вигляді судового збору стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 243-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Застосувати захід реагування у вигляді зупинення експлуатації (роботи) будівлі Комунального закладу Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури" за адресою: Київська обл., м.Фастів, пл.Перемоги, буд.1, шляхом зобов`язання Комунального закладу Фастівської міської ради "Фастівський міський палац культури" повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 26.01.2021 №12.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Дудін С.О.