Справа № 160/3176/21
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 квітня 2021 року Справа № 160/3176/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді Царікової О.В.,
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу № 160/3176/21 за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-Маркет" про застосування заходів реагування,
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що за результатами проведеної позапланової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-Маркет" позивачем зафіксовано порушення відповідачем вимог нормативно-правових актів з пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту. Позивач зауважив, що ці порушення створюють загрозу життю і здоров`ю людей, що є підставою для застосування заявлених в позові заходів реагування.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.03.2021 відкрито провадження у справі №160/3176/21 та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
30.03.2021 до суду надійшов направлений засобами електронного зв`язку відзив на позовну заяву (вх. №5226/21-ел), в якому відповідач заперечив проти заявлених до суду позовних вимог та зазначив, що вказані в акті перевірки обставини не є порушеннями, за які може бути застосовано такий захід реагування як повне зупинення експлуатації приміщень. Відповідач зауважив, що усі зазначені в акті перевірки зауваження були взяті до уваги відповідачем та усі порушення усунуті, у зв`язку з чим Товариством з обмеженою відповідальністю "АТБ-Маркет" ініційовано проведення контролюючим органом позапланової перевірки.
У судове засідання 08.04.2021 представники сторін не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи сторони були належним чином повідомлені судом, що підтверджується наявними у справі матеріалами.
Згідно з ч.3 ст.194 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.
У відповідності до ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Враховуючи наведені положення процесуального законодавства та клопотання представників сторін, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи в порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню з таких підстав.
У період з 27.01.2021 по 28.01.2021 на підставі наказу начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві «Про проведення позапланових перевірок» за №39 від 20.01.2021 та виписаного т.в.о. заступника начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) №82 від 22.01.2021 посадовою особою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві проведено позапланову перевірку дотримання Товариством з обмеженою відповідальністю "АТБ-Маркет" вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки стосовно наступного об`єкту, в якому суб`єктом господарювання здійснюється його господарська діяльність, а саме: магазин (Код КВЕД 47.11), який розташовано за адресою: м.Київ, вул. Героїв Севастополя, 10.
-порушення відповідачем вимог п. 9.1 розділу VI ППБУ (опис порушення: складські приміщення (відсіки), розташовані в підвальному поверсі, не мають 2 люки чи вікна розміром 0,9 х 1,2 м з приямками (для випускання диму в разі пожежі), або систему димовидалення), що створює ризик пожежі;
-порушення відповідачем вимог п. 2.4 розділу III ППБУ (опис порушення: комунікаційні отвори в протипожежних перешкодах не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує межу вогнестійкості та димогазонепроникнення, що вимагається будівельними нормами для цих перешкод), що створює ризик пожежі;
-порушення відповідачем вимог п. 9.1 розділу VI ППБУ (опис порушення: ширина проходів між стінами та штабелями в складському приміщенні менше 0,8 метру), що створює ризик пожежі;
-порушення відповідачем вимог п. 9.1 розділу VI ППБУ (опис порушення: ширина проходів між штабелями в складському приміщенні менше 1 метру), що створює ризик пожежі;
-порушення відповідачем вимог п. 2.5 розділу III ППБУ (опис порушення: дерев`яні конструкції (оздоблення стін в підвальному приміщенні) не оброблені вогнестійкою сумішшю), що створює ризик пожежі;
-порушення відповідачем вимог п. 2.3 розділу III ППБУ (опис порушення: не надано документацію щодо типу заповнення прорізів у протипожежних перешкодах (протипожежний люк) виходу на дах), що створює ризик пожежі;
-порушення відповідачем вимог п. 16 розділу II ППБУ (опис порушення: посадові особи (суборендарі) не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року N 444 "Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях"), що створює ризик пожежі;
-порушення відповідачем вимог п.2 ст. 57 КЦЗУ (опис порушення: не надано декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам пожежної безпеки приміщень наданих в суборендне користування), що створює ризик пожежі;
-порушення відповідачем вимог п. 2.27 розділу III ППБУ (опис порушення: двері евакуаційних виходів з 2 поверху приміщень наданих в суборендне користування не зачинено на замки які відчиняються з середини без ключа), що створює ризик пожежі.
Так, за підсумками проведеної перевірки позивач дійшов висновку, що подальша експлуатація відповідного об`єкту відповідачем із вищезазначеним порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, у зв`язку з чим Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві звернулося до суду із даним позовом та просить суд застосувати заходи реагування на підставі Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877-V), Кодексу цивільного захисту України, інших нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил (ч. 1 ст. 47 Кодексу цивільного захисту України).
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007 (далі - Закон №877-V).
Відповідно до ст. 1 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Згідно із приписами ч.1 та ч.2 ст.64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
Положеннями п. 1 ст. 20 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить, зокрема, забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту; організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання; здійснення навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної та пожежної безпеки; забезпечення аварійно-рятувального обслуговування суб`єктів господарювання відповідно до вимог статті 133 цього Кодексу; здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; створення і використання матеріальних резервів для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій; розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики; своєчасне інформування відповідних органів та підрозділів цивільного захисту про несправність протипожежної техніки, систем протипожежного захисту, водопостачання, а також про закриття доріг і проїздів на відповідній території; виконання інших завдань і заходів у сфері цивільного захисту, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами.
У відповідності до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до частини 5 статті 4 Закону №877-V, виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Частиною 7 статті 7 Закону №877-V визначено, що на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Як встановлено частиною 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;
3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;
4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;
5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;
6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;
7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;
8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;
9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;
10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;
11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Аналіз вищевикладених правових норм дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки.
Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Як свідчать матеріали справи, 31.03.2021 посадовими особами позивача було здійснено позапланову перевірку щодо додержання Товариством з обмеженою відповідальністю "АТБ-Маркет" вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої складено акт за №269 від 31.03.2021, за змістом якого порушення пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, що створюють загрозу життю або здоров`ю людей відповідачем усунуті.
Відповідно до ч.1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Матеріалами справи встановлено та представником позивача підтверджено, що відповідач усунув порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що підтверджується актом за №269 від 31.03.2021.
За таких обставин, позовні вимоги є необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню судом.
Відповідно до ст. 139 КАС України, розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись ст.ст. 139, 242 - 246, 247, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд,
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Повний текст рішення суду складений 08.04.2021.

Суддя О.В. Царікова