Справа № 640/28044/20
Суддя: Аверкова В.В.
Дата ухвалення: 2021-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 квітня 2021 року м. Київ № 640/28044/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Аверкової В.В, розглянувши у порядку спрощеного позовного провадженні, без виклику сторін, адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Черкаський хімічний завод

«Синтез»

до 1) Державної екологічної інспекції України

2) Державної екологічної інспекції Центрального округу

про визнання протиправною бездіяльність, скасування припису,

У С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Черкаський хімічний завод «Синтез» (далі по тексту - позивач, ТОВ «ЧХЗ «Синтез») звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Державної екологічної інспекції України (далі по тексту - відповідач 1, ДЕІ України), Державної екологічної інспекції Центрального округу (далі по тексту - відповідач 2, ДЕІ Центрального округу) з наступними позовними вимогами:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача 1 щодо не розроблення та не оприлюднення на офіційному веб-сайті уніфікованої форми акта перевірки;

- визнати протиправним та скасувати припис від 28 серпня 2020 року №03/4-11/36/2020, який винесено відносно позивача.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем 2 у направленні на перевірку не зазначено питання, які підлягали перевірці; ні в акті перевірки, ні у приписі не зазначено, де саме проводилася перевірка позивача; акт перевірки не відповідає вимогам Додатку №2 Методики розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 10 травня 2018 року №42, а отже є незаконним. Крім того, в акті відсутнє нормативне обґрунтування, опис виявлених порушень, ризик настання негативних наслідків від виявлених порушень, пояснення, зауваження або заперечення суб`єкта господарювання тощо.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 лисопада 2020 року відкрито провадження в адміністративній справі №640/28044/20 в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідачем 2 подано до суду відзив на позовну заяву, з якого вбачається, що відповідач не погоджується із заявленими позовними вимогами, оскільки в ході позапланової перевірки вимог припису встановлено, що позивачем не виконано вимоги припису від 26 квітня 2018 року №39; за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів складено акт від 26 серпня 20120 року №54/3/4/2020/ПЗ, в якому зафіксовано виявлені порушення, наслідком чого є винесення оскаржуваного припису від 28 серпня 2020 року №03/4-11/36/2020 та складення протоколу про адміністративне правопорушення відносно директора позивача. Стосовно не зазначення у направленні на перевірку питань, які підлягають перевірці, відповідач 2 вказує на те, що направлення оформлене належним чином та відповідає положенням законодавства, оскільки у ньому зазначено, що предметом здійснення заходу державного нагляду (контролю) є дотримання вимог природоохоронного законодавства, а підставою для здійснення цього заходу є припис від 26 квітня 2018 року №39. Стосовно не зазначення в акті місця проведення перевірки, зазначено, що позивачем до позовної заяви додані акти перевірок, що не відповідають у повній мірі наявним оригіналам актів, які містяться в Інспекції, акт перевірки містить всі необхідні реквізити. Щодо відсутності у направленні такого питання, як перевірка виконання вимог Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», зазначено, що направлення містить підставу для здійснення заходу - припис від 26 квітня 2018 року №39 та предмет - дотримання позивачем вимог природоохоронного законодавства, а отже відповідає положенням законодавства. Твердження позивача щодо бездіяльності, яка полягає у не оприлюдненні уніфікованої форми актів не відповідає дійсності, оскільки 28 листопада 2019 року на офіційному сайті ДЕІ України розміщено повідомлення про оприлюднення проекту наказу Міністерства енергетики та захисту довкілля України «Про затвердження уніфікованої форми акта, що складається за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів» та проект наказу; наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 27 грудня 2019 року №450 затвердженого Уніфіковану форму акта, складеного за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2019 року за №1293/34264); 09 січня 2020 року на офіційному веб-сайті ДЕІ України оприлюднено наказ Мінекоенерго від 26 листопада 2019 року №450 «Про затвердження Уніфікованої форми акта, складеного за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів». Акт містить нормативне обґрунтування, опис виявлених порушень, ризик настання негативних наслідків від виявлених порушень, пояснення, зауваження або заперечення суб`єкта господарювання тощо та відповідає положенням законодавства.

Відповідачем 1 подано до суду відзив на позовну заяву, з якого вбачається, що відповідач не погоджується із заявленими позовними вимогами, оскільки відповідачем 1 проведено перевірку та оформлено її результати у відповідності до вимог законодавства; акт відповідає затвердженій Уніфікованій формі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від20 квітня 2021 року відповідачу 1 відмовлено у задоволенні клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва звертає увагу на наступне.

Матеріалами справи підтверджено, що наказом ДЕІ Центрального округу від 14 серпня 2020 року №06-27/521 на підставі припису від 26 квітня 2018 року №39 на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) за додержанням вимог природоохоронного законодавства позивачем наказано направити для проведення позапланового заходу (перевірки) за дотриманням вимог природоохоронного законодавства ТОВ «ЧХЗ «Синтез» посадових осіб відповідача 2.

На виконання зазначеного наказу ДЕІ Центрального округу видано направлення від 14 серпня 2020 року №06-28/508/1 на здійснення позапланової перевірки; підставою зазначено припис від 26 квітня 2018 року №39; предмет здійснення заходу - дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «ЧХЗ «Синтез»; направлення містить відмітку про отримання 26 серпня 2020 року генеральним директором позивача.

За наслідками проведеної перевірки відповідачем 2 складено акт від 26 серпня 2020 року №54/4/2020/ПЗ за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (далі по тексту - акт перевірки); у правому верхньому куті акта перевірки міститься відмітка про затвердження наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 27 грудня 2019 року №450; адреса юридичної особи ТОВ «ЧХЗ «Синтез» - м. Черкаси, вул. Сурікова, 12А, поштова адреса - м. Черкаси, пр. Хіміків, 47, адреса виробництва - м. Черкаси, вул. Першотравнева, 63; акт перевірки містить відмітку про отримання генеральним директором ОСОБА_1 .

В ході проведення перевірки виявлено наступні порушення: не виконано пункти 3, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13 припису від 26 квітня 2018 року №39.

З метою усунення порушень природоохоронного законодавства, виявлених під час позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, проведеної 26-27 серпня 2020 року відносно позивача складено припис від 28 серпня 2020 року №03/4-11/36/2020, яким приписано розробити план організаційно-технічних заходів по усуненню виявлених недоліків, копію наказу про його затвердження надати до ДЕІ Центрального округу, термін виконання - через 10 днів з дня отримання припису; отримати висновок з оцінки впливу на довкілля на хімічне виробництво лаків, фарб - до 28 грудня 2020 року; розрахувати показник загального утворення відходів, в разі якщо Пзув становитиме від 50 до 1000 у.о. подати декларацію про відходи - щорічно; визначити склад і властивості відходів, що утворилися в процесі виробничої діяльності - з дати отримання припису; запровадити ведення журналу обліку відходів за встановленою формою №1-ВТ «Облік відходів та пакувальних матеріалів тари» - з дати отримання припису; здійснювати організаційні, науково-технічні та технологічні заходи для максимальної утилізації відходів, реалізації чи передачі їх іншим споживачам або підприємствам, установам та організаціям, обробленням та утилізацією відходів - з дати отримання припису; подавати в установленому порядку статистичну звітність №1 - відходи - щорічно.

Суд наголошує, що протиправність оскаржуваного припису обґрунтована позивачем виключно протиправністю дій відповідача щодо проведення перевірки, за результатом якої складений оскаржуваний припис. При цьому, наявність порушень, зазначених в акті перевірки та оскаржуваному приписі, позивачем не спростовується.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі Закон № 877-V).

Статтею 3 Закону № 877-V окреслено принципи державного нагляду (контролю), до яких, зокрема, віднесено: гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом.

Відповідно до частини четвертої статті 4 Закону № 877-V виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

За змістом частини першої статті 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» від 25 червня 1991 року № 1264-XII державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 року №275 (далі по тексту - Положення №275), Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи (пункт 7 Положення № 275).

За визначенням статті 1 Закону № 877-V заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Виключний перелік підстав для здійснення позапланових заходів визначений частиною першою статті 6 Закону № 877-V.

Згідно абзацу 3 частини першої статті 6 Закону № 877-V підставою для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю) (абзац 9 частини першої статті 6 Закону № 877-V).

Відповідно до частини другої статті 6 Закону № 877-V проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю) (частина третя статті 6 Закону № 877-V).

Згідно із частинами першою, другою статті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Так, відповідно до наказу ДЕІ Центрального округу від 14 серпня 2020 року №06-27/521 призначено проведення позапланової перевірки ТОВ «ЧХЗ «Синтез» на підставі припису від 26 квітня 2018 року №39 за додержанням вимог природоохоронного законодавства.

Частиною третьою статті 7 Закону № 877-V визначено, що у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Дослідивши наявну в матеріалах справи копію направлення від 14 серпня 2020 року №06-28/508/1, суд встановив, що вказане направлення відповідає вимогам частини третьої статті 7 Закону № 877-V, а саме, містить всі необхідні реквізити.

Згідно із частиною п`ятою статті 7 Закону № 877-V перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Відповідно до частини шостої статті 7 Закону № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

При цьому, суд зазначає, що наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 26 листопада 2019 року №450, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2019 року за №1293/34264 відповідно до статей 20-2, 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», частини другої статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Методики розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), Методики розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 травня 2018 року № 342, з метою приведення нормативно-правових актів у відповідність до вимог чинного законодавства затверджено Уніфіковану форму акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю), щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Дослідивши наявні в матеріалах справи копії акта перевірки від 26 серпня 2020 року №54/3/4/2020/ПЗ суд встановив, що зазначений акт перевірки відповідає вимогам наказу Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 26 листопада 2019 року №450.

Частиною сьомою статті 7 Закону № 877-V встановлено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

За визначенням частини восьмої статті 7 Закону № 877-V припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Відповідно до положень абзаців 5, 7 статті 10 Закону № 877-V суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо: посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону.

Тобто, системний аналіз норм Закону № 877-V свідчить, що державний нагляд (контроль) здійснюється лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом, органом, уповноваженим законом. Державна екологічна інспекція України, яка здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи, в силу положень Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» уповноважена здійснювати державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, водночас за наявності підстав та в порядку, які регламентовані Законом № 877-V.

Як встановлено судом, підставою здійснення позапланового заходу державного контролю (нагляду) відносно позивача є припис від 26 квітня 2018 року №39. При цьому, матеріали справи не містять доказів оскарження, виконання чи скасування даного припису, з урахуванням чого у суду є підстави вважати, що станом на час розгляду справи вказаний припис є чинним, а отже у відповідача 2 були наявні підстави для проведення у відношенні позивача позапланової перевірки.

При цьому, у спростування доводів позивача щодо не зазначення у направленні переліку питань, які підлягали перевірці, суд зазначає, що направлення від 14 серпня 2020 року №06-28/508/1 відповідає вимогам частини третьою статті 7 Закону № 877-V, а саме, містить всі необхідні реквізити.

Щодо невідповідності акта перевірки Методиці розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 травня 2018 року № 342, у спростування зазначеного твердження суд вказує, що наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 26 листопада 2019 року №450, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2019 року за №1293/34264 та станом на дату розгляду справи є чинним, зокрема відповідно до Методики розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 травня 2018 року № 342 затверджено Уніфіковану форму акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю), щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, якій і відповідає акт перевірки.

Таким чином, судом встановлено, а позивачем не спростовано, що акт перевірки складений відповідачем 2 у відповідності до наказу Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 26 листопада 2019 року №450, яким затверджено Уніфіковану форму акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю), щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, якій і відповідає акт перевірки.

При цьому, суд зазначає, що позивачем не оскаржуються по суті виявлені під час перевірки та зафіксовані в акті перевірки та оскаржуваному приписі порушення, з урахуванням чого суд не досліджує виявлені порушення на предмет їх правомірності чи протиправності, оскільки зазначене не є предметом позову.

Інших доводів щодо протиправності оскаржуваного припису матеріали справи не містять.

Судом не приймаються до уваги доводи позивача щодо наявності ознак бездіяльності відповідача1 щодо не розроблення та не оприлюднення на офіційному веб-сайті уніфікованої форми акта перевірки, оскільки наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 26 листопада 2019 року №450, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2019 року за №1293/34264 відповідно до статей 20-2, 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», частини другої статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Методики розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), Методики розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 травня 2018 року № 342, з метою приведення нормативно-правових актів у відповідність до вимог чинного законодавства затверджено Уніфіковану форму акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю), щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги не знайшли свого документального та нормативного підтвердження під час судового розгляду справи та є такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва відповідачем-2 доведена правомірність винесеного припису та відсутність ознак бездіяльності відповідача-1 з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов ТОВ «ЧХЗ «Синтез» не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Черкаський хімічний завод «Синтез» - відмовити.

Рішення суду, відповідно до частини першої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.В. Аверкова