Справа № 200/66/21-а
Суддя: Зінченко О.В.
Дата ухвалення: 2021-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

19 квітня 2021 р. Справа №200/66/21-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Зінченка О.В.

при секретарі судового засідання Макаровій Л.М.,

за участю:

представника позивача не з`явився,

представника відповідача - Кододовій А.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні адміністративну справу за позовом Комунального підприємства Компанія Вода Донбасу (юридична адреса:87547, Донецька область, місто Маріуполь, вул. Митрополитська, 177а, ) до Головного управління ДПС в Донецькій області (юридична адреса:87515, Донецька область, місто Маріуполь, вул. Італійська, 59, ) про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 08.12.2020 № Ю-967-25, -

В С Т А Н О В И В:

04 січня 2021 року до Донецького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Комунального підприємства Компанія Вода Донбасу в особі Регіонального управління з експлуатації каналу до Головного управління ДПС в Донецькій області про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування від 08.12.2020 № Ю-967-25 на суму 22 210262,28 грн.

Ухвалою суду від 06 січня 2021 року позовну заяву залишено без руху, встановлено особі, яка звернулася із позовною заявою десятиденний строк від дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання доказів сплати судового збору (оригінал квитанції) у розмірі 21020,00 грн.

15 січня 2021 року засобами електронного зв`язку позивачем надано клопотання про усунення недоліків позовної заяви та докази сплати судового збору у розмірі 21020,00 грн.

Ухвалою суду від 20 січня 2021 року прийнято до розгляду позовну заяву Комунального підприємства Компанія Вода Донбасу до Головного управління ДПС в Донецькій області про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 08.12.2020 № Ю-967-25, відкрито провадження у справі № 200/66/21-а та справу призначено до розгляду у підготовче засідання на 12 годину 45 хвилин на 03 лютого 2021 року.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, про час та дату судового засідання був повідомлений належним чином.

Ухвалою суду від 03 лютого 2021 року відкладено підготовче засідання на 25 лютого 2021 року на 12 год. 45 хв.

У зв`язку із неявкою представника позивача, який має право представляти інтереси позивача у суді, ухвалою суду від 25 лютого 2021 року відкладено підготовче засідання на 23 березня 2021 року, явку сторін визнано обов`язковою.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, про час та дату судового засідання був повідомлений належним чином (арк. справи 201).

Ухвалою суду від 23 березня 2021 року відкладено розгляд справи на 19 квітня 2021 року на 12 год. 00хв. Зазначену ухвалу направлено позивачу рекомендованим листом та, згідно інформації з сайту «Укрпошта», отримано 30 березня 2021 року (арк. справи 208).

Представник позивача у судове засідання не з`явився, про час та дату судового засідання був повідомлений належним чином.

У судове засідання з`явилась представник відповідача, яка про розгляд справи за відсутності представника позивача не наполягала.

Будь-яких заяв та клопотань про розгляд справи без участі його представника від позивача до суду не надходило.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду, з огляду на таке.

Учасник справи зобов`язаний добросовісно здійснювати свої процесуальні права і процесуальні обов`язки Позивач, з урахуванням тривалості поштового пересилання, не скористався правом повідомити суд електронною поштою, факсом, шляхом направлення телеграм тощо, що відповідало б положенням КАС України про причини свого неприбуття та можливості розгляду справи без його участі.

Частиною 5 статті 205 КАС України встановлено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Відтак, враховуючи, що 23.03.2021 та 19.04.2021 позивач двічі не з`явився для участі у розгляді справи, без повідомлення причин неприбуття (що підтверджується реєстром вхідної кореспонденції в межах цієї справи) його явка в судові засідання визнана судом обов`язковою, тому суд вважає, що позивач допускає зловживання процесуальними правами з метою затягування вирішення спору та ухвалення рішення, що суперечить завданню адміністративного судочинства щодо ефективного розгляду адміністративних справ.

ВС у постанові від 22.05.2019 у справі № 310/12817/13 роз`яснив, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення закону пов`язані із принципом диспозитивності адміністративного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Вказане передбачає право особи не з`являтися у судові засідання та не приймати участь у розгляді справи, якщо до цієї справи втрачено інтерес.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави та з боку держави може бути піддане обмеженням, зокрема шляхом встановлення певної процедури розгляду справи.

Диспозитивність (від лат. dispono - розпоряджаюся) - це надання особам, які беруть участь у справі, можливості вільно розпоряджатися своїми матеріальними та процесуальними правами на власний розсуд. Зміст принципу диспозитивності перш за все розкривається через положення хто хоче здійснити свої права, повинен сам потурбуватися про це. Вказані принципи надають кожному учаснику справи можливість самостійно розпоряджатися наданими йому законом процесуальними правами, в тому числі і правом брати участь в судових засіданнях.

З системного аналізу ст.ст. 2, 9, 44 КАСУ вбачається те, що законодавець безпосередньо пов`язує участь позивача в судових засіданнях з рухом судового процесу і дії суду у цьому контексті залежать від дій позивача. Неявка позивача в судове засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу вільного розсуду, тому повторна неявка належним чином повідомленого позивача є конклюдентними діями, якими робиться заява про залишення позову без розгляду, а також є правовим наслідком нездійснення позивачем права брати участь у судовому засіданні. Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився у судове засідання, так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (див. наприклад рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Отже, позивач має цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (наприклад, розгляд справи в режимі відеоконференції, у разі неможливості особистої явки до суду).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Європейський суд з прав людини у своїй практиці також висловлював правову позицію про те, що обмеження доступу до суду з метою запобігання зловживанню процесуальними засобами також загалом може визнаватися таким, що має легітимну мету (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Моннелл і Морріс проти Сполученого королівства.)

Враховуючи наведене та матеріали справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду відповідно до пункту 4 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 6, 44, 205, 240, 243, 248, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Комунального підприємства Компанія Вода Донбасу до Головного управління ДПС в Донецькій області про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 08.12.2020 № Ю-967-25,- залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення, відповідно до статті 295 КАС України.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://adm.dn.court.gov.ua/sud0570.

Ухвала складена та підписана 19 квітня 2021 року.

Суддя О.В. Зінченко