Справа № 540/1661/21
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2021-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
УХВАЛА

20 квітня 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/1661/21

Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Дубровної В.А., розглянувши в порядку письмового провадження заяву позивача про забезпечення позову в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Служби безпеки України в особі Голови Баканова І.Г. про визнання незаконним та скасування наказу від 02.04.2021 року № 440-ОС/ДСК "По особовому складу", поновлення на рівнозначній посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, зобов`язання вчинитии певні дії,

встановив:

I. Зміст заяви

16 квітня 2021 року разом з позовною заявою ОСОБА_1 ( далі - заявник, ОСОБА_1 ) подав до суду заяву про забезпечення позову шляхом зупинення дії наказу Голови Служби безпеки України № 440-ОС/ДСК від 02.04.2021 р. на період розгляду справи та прийняття судового рішення.

II. Позиція заявника та заперечення сторони

Вказана заява обґрунтована тим, що в період проходження заявником військової служби в органах Служби безпеки України Головою СБ України було видано оскаржуваний наказ № 440-ОС/ДСК від 02.04.2021 р, яким Голова СБ України скасував накази, які ним видавалися стосовно заявника в період 2018-2021року та звільнив заявника за наказами, які ним вже самостійно були скасовані в 2018 р. (наказ Голови СБ України №810-ос від 22.08.2015року, наказ т.в.о. начальника УСБУ в Херсонській області № 624- ос від 09.08.2015 року). На теперішній час існує необхідність для вжиття заходів забезпечення позову, оскільки це може гарантувати виконання рішення суду і не допустить створення інших негативних та протиправних наслідків щодо заявника суб`єктом владних повноважень. У разі встановлення протиправності оскарженого наказу та задоволення позовних вимог по справі, позивачу доведеться докласти значних зусиль і витрат, щоб відновити свої права. Буде істотно ускладнений, а може і унеможливлений ефективний захист або поновлення порушених прав заявника, за захистом яких він звернувся до суду Також, можливо настання негативних наслідків, істотно ускладнений, а може і унеможливлений ефективний захист або поновлення порушених прав на стадії виконання рішення суду. Крім того, очевидними є ознаками протиправності наказу Голови СБ України №440-ОС/ДСК та реальними є порушення прав позивача вказаним наказом. Крім того протиправність оскаржуваного наказу заважає в теперішній час розглянути інші адміністративні справи, за якими заявник на протязі 2018-2021 років оскаржує протиправні накази та дії, бездіяльність відповідача, що містяться в наказі відповідача №440-ОС/ДСК від 02.04.2021 року.

19.04.2021 року представником СБУ надано до суду відзив на заяву про забезпечення позову, яким просить відмовити у її задоволені, оскільки твердження позивача про протиправність наказу від 02.04.2021 № 440-ос/дск не відповідає фактичним обставинам, а вимога про його зупинення є безпідставною та необґрунтованою. Зокрема, представник СБУ вказує, що видання оскаржуваного наказу № 440-ос/дск від 02.04.2021 здійснено на виконання постанови Верховного Суду від 18.02.2021 та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.03.2021 у справі № 821/3195/15-а, які набрали законної сили, про що безпосередньо зазначено у преамбулі оскаржуваного наказу. Твердження ОСОБА_1 про те, що виданням цього наказу він фактично залишений без засобів до існування, є помилковим, оскільки після звільнення у 2015 році з СБУ, у Головному управлінні ПФУ в Херсонській області йому була оформлена військова пенсія за вислугою років, яку він отримував до квітня 2018 року включно. У зв`язку з його поновленням на військовій службі наказом № 424-ос від 04.04.2018, виплата пенсії йому була призупинена на підставі ч. 2 ст. 2 ЗУ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб". Таким чином, враховуючи викладені вище пояснення та обставини, на даний час, з метою поновлення виплати пенсії, призначеної у 2015 році, позивач має звернутись із відповідною заявою до Головного управління ПФУ в Херсонській області. Крім того, згідно наказу № 440-ос/дск від 02.04.2021 скасовані попередні накази Голови СБУ (№ 424-ос від 04.04.2018, № 83-ос від 25.01.2020, № 907-ос від 16.07.2020, № 161-ос від 11.02.2021), що стосуються ОСОБА_1 , та які заявник оскаржує до суду та вимагає їх скасувати. А отже, видання оскаржуваного наказу не тільки не перешкоджає розгляду відповідних судових справ по суті, а навпаки, дозволяє розглянути їх найкоротші строки, оскільки із виданням наказу № 440-ос/дск від 02.04.2021 фактично відсутній предмет спору у справах № 540/1998/19, № 540/686/21, № 480/4938/20 та інших. Враховуючи викладене, СБУ вважає, що наказ Голови СБУ від 02.04.2021 № 440-ос/дск не містить небезпеки щодо заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, захист цих прав, свобод та інтересів не є неможливим без вжиття таких заходів, їх відновлення не потребує значних зусиль та витрат. Крім того, відсутні будь-які ознаки, які свідчили б про очевидність протиправності оскаржуваного наказу. Крім того, звертає увагу на те, що наказ Голови СБУ № 440-ос/дск від 02.04.2021, виданий на виконання рішень судів у адміністративній справі № 821/3195/15-а, що набрали законної сили, у якій ОСОБА_1 був позивачем. А тому саме незгода останнього із прийнятими судами рішеннями і є причиною оскарження наказу, прийнятого на їх виконання, а не його (наказу) "протиправність", як позивач намагається це представити суду. Тому вимога позивача про зупинення дії наказу Голови СБУ № 440-ос/дск від 02.04.2021 є такою, що протирічить рішенням судів, що набрали законної сили, та призведе до їх фактичного невиконання.

III. Процесуальні дії суду

Ухвалою суду від 16.04.2021 р. прийнято до розгляду заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову від 16.04.2021 року без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Цією ж ухвалою зобов`язано Службу безпеки України надати суду належним чином засвідчену копію наказу Голови Служби безпеки України № 440-ОС/ДСК від 02.04.2021 р.

Частиною першою статті 154 КАС України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

Частиною 1 статі 118 КАС України передбачено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню адміністративного судочинства ( ст. 119 КАС України).

Ухвалою суду від 19.04.2021 р. повернуто позивачу клопотання від 19.04.2021 р. за вх. № 7218/21 про розгляд заяви про забезпечення позову за участю сторін разом з додатками - без розгляду.

19.04.2021 р. о 16 год. 02 хв. за вх. № 7327/21 судом зареєстровано заяву ОСОБА_1 про відвід судді Дубровної В.А.

Ухвалою суду від 19.04.2021 р. клопотання ОСОБА_1 від 19.04.2021 р. за вх. № 7327/21 про відвід судді ОСОБА_2 визнано необґрунтованим у зв`язку з чим передано до відділу документального забезпечення і діловодства (канцелярії суду) для здійснення автоматизованого розподілу, відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду для визначення судді в порядку, встановленому ч.1 ст.31 КАС України, для вирішення питання про відвід судді ОСОБА_2 .

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.04.2021 року, розгляд заяви про відвід судді за вх. №7321/21, що надійшла 19.04.2021 року, призначено судді Войтович І.І.

Ухвалою судді Войтовича І.І. від 20.04.2021 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Дубровної В.А. у справі № 540/1661/21.

Як встановлено судом, 19.04.2021 р. о 10 год. 40 хв. судом зареєстровано клопотання позивача за вх. № 7324/21, яким просить провести розгляд заяви про забезпечення позову з викликом сторін, обґрунтовуючи тим, що оскаржуваний наказ №440-ос від 02.04.2021року має гриф "ДСК" та цим наказом скасовуються інші накази Голови СБ України, які також мають гриф " ДСК", а тому позивач має наміри подати свої пояснення щодо обставин звернення та подання наказів, що покладені в основу наказу №440-ос від 02.04.2021 р., а при необхідності для спростування позиції Служби безпеки України надати додаткові докази та пояснення. Крім того, необхідність проведення судового засідання обумовлена тим, що зазначені в оскарженому наказу №440-ос від 02.04.2021 року містяться у СБ України та саме даний суб`єкт владних повноважень повинен надати пояснення щодо виданого ним наказу.

Відповідно до Реєстру вхідної кореспонденції судді, вказане клопотання позивача було отримано суддею ОСОБА_2 19 квітня 2021 року о 16 год. 00 хв.

Крім того, 20.04.2021 р. о 09 год. 45 хв. судом зареєстровано клопотання позивача за вх. № 7350/21, яким просить терміново винести ухвалу про розгляд клопотання від 19.04.2021 р., долученню документів, додатково витребувати накази, що має відповідач з грифом "ДСК" - № 907-ос від 16.07.2020 та № 161-ос від 11.02.2021 для об`єктивного розгляду заяви, оскільки у відзиві на позовну заяву відповідачем не зазначено за яких правових підстав (суд не встановлював та не зобов`язував) скасувати накази - №424; №83; №907; №161, оскільки, вони в судовому рішенні не зазначені та за часом не мають відношення до наказу №810-ос від 22.08. 2015 та №624-ос від 08.09.2015;

Враховуючи, що позивачем 19.04.2021 р. о 16 год. 02 хв. подано заяву про відвід судді Дубровній В.А., тому вирішення вказаних клопотань позивача здійснено судом після розгляду заяви позивача про відвід судді Дубровній В.А.

Вирішуючи вказані клопотання позивача, суд враховує наступне.

Згідно з ч.1, ч.2, ч.3 ст.154 КАС України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи. Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з повідомленням заінтересованих сторін у встановлений судом строк.

Як вбачається з ухвали від 16.04.2021 року про прийняття до розгляду заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову, то судом було вирішено аналогічне клопотання позивача та наданий вмотивований висновок щодо підстав його не задоволення. Так, судом зазначено, що відповідно до положень статі 154 КАС України законодавець надає суду право викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову. Натомість, позивачем заявлено клопотання про витребування у відповідача наказу Голови Служби безпеки України № 440-ОС/ДСК від 02.04.2021 р., оскільки зазначений наказ має відповідний гриф обмеження доступу та відповідач не надав його позивачу на запит ОСОБА_1 від 08.04.2021 р.

При цьому, суд повторно звертає увагу заявника на те, що розгляд заяви про забезпечення позову з викликом особи, яка подала таку заяву, є правом суду, про що зазначено у частині 2 статі 154 КАС України.

Щодо покликання заявника на необхідність проведення судового засідання з метою надання пояснень щодо обставин звернення та наказів, що покладені в основу наказу №440-ос від 02.04.2021 р., додавши до клопотання копії наказів Голови СБ України №№ 810-ос від 22.08.2015 року; 424- ос/ від 04.04.2018року та 83-ос/дск від 25.01.2020 р., то вказані документи мають значення при вирішенні питання щодо правомірності оскаржуваного наказу Голови Служби безпеки України № 440-ОС/ДСК від 02.04.2021 р., а не при розгляді заяви про забезпечення позову.

Таким чином, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання заявника від 19.04.2021 р. про розгляд заяви про забезпечення позов з викликом сторін.

Згідно п. 10 ч. 1 ст. 4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

За таких обставин, суд вважає за можливе продовжити розгляд заяви про забезпечення адміністративного позову без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.

V. Норми права, які застосував суд

Відповідно до ч.1 ст.150 КАС України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Згідно частин 1, 3 статті 150 КАС України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову. Частиною 2 цієї статті передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Відповідно до частини 2 статті 151 КАС України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

VI. Оцінка суду

З аналізу зазначених норм КАС України слідує, що забезпечення адміністративного позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до вирішення адміністративної справи визначених законом заходів задля створення можливості реального виконання у майбутньому постанови суду, якщо її буде прийнято на користь позивача.

Верховний Суд у постанові від 24 грудня 2019 року у справі №826/16888/18 вказав, що при розгляді заяв про забезпечення позову суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитись, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

За Рекомендацією №R(89)8 про тимчасовий судовий захист в адміністративних справах, прийнятій Комітетом Ради Європи 13 вересня 1989 року, рішення про вжиття заходів тимчасового захисту може прийматися у разі, якщо виконання адміністративного акта може спричинити значну шкоду, відшкодування якої неминуче пов`язано з труднощами, і якщо на перший погляд наявні достатньо вагомі підстави для сумнівів у правомірності такого акта. Суд, який постановляє вжити такий захід, не зобов`язаний одночасно висловлювати думку щодо законності чи правомірності відповідного адміністративного акта; його рішення стосовно вжиття таких заходів жодним чином не повинно мати визначального впливу на рішення, яке згодом має бути ухвалено у зв`язку з оскарженням адміністративного акта.

Тобто, інститут забезпечення адміністративного позову є однією з гарантій захисту прав, свобод та законних інтересів юридичних та фізичних осіб - позивачів в адміністративному процесі, механізмом, який покликаний забезпечити реальне та неухильне виконання судового рішення, прийнятого в адміністративній справі.

При цьому, вищезазначені підстави для забезпечення позову є оціночними, а тому містять небезпеку застосування заходів забезпечення позову всупереч цілям цієї статті при формальному дотриманні її вимог. Необґрунтоване вжиття таких заходів може привести до негативних правових наслідків для позивача та/чи відповідача, а також інших осіб, що не є сторонами провадження.

Таким чином, що при розгляді заяв про забезпечення позову суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх доводів, пересвідчитись, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, заходи забезпечення мають бути вжиті лише в межах позовних вимог та бути співмірними з позовними вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Такий правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 19.06.2018 (справа №826/9263/17, адміністративне провадження №К/9901/44796/18).

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Тож суди повинні перевіряти не тільки співмірність заходів забезпечення позову із позовними вимогами, а й надавати оцінку порушеному праву позивача, про захист якого він просить.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Як встановлено судом предметом оскарження у справі № 540/1661/21 є наказ голови Служби від 02.04.2021 року № 440-ОС/ДСК "По особовому складу", яким на виконання постанови Верховного Суду від 18.02.2021 та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.03.2021 р. у справі № 821/3195/15-а скасовано наказ Голови Служби безпеки України № 424-ос від 04.04.2018, наказ Голови Служби безпеки України № 83-ос/дск від 25.01.2020 в частині призначення полковника ОСОБА_1 на посаду начальника 2 відділу головного відділу ЗНД УСБУ в Сумській області, наказ Голови Служби безпеки України № 907-ос/дск від 16.07.2020 в частині зарахування ОСОБА_1 у розпорядження начальника УСБУ в Сумській області, наказ Голови Служби безпеки України № 161-ос/дск від 11.02.2021 в частині призначення ОСОБА_1 консультантом начальника УСБУ в Сумській області, а також вважати ОСОБА_1 таким, що звільнений з військової служби в СБУ наказом № 810-ос від 22.08.2015 та виключений зі списків особового складу наказом УСБУ в Херсонській області № 624-ос від 08.09.2015.

Заявник обґрунтовує необхідність застосування заходів забезпечення позову шляхом зупинення цього наказу, оскільки невжиття таких заходів вже ускладнила та і в подальшому може ускладнити або взагалі унеможливить виконання рішення суду.

Разом з тим, зі змісту поданої заяви про забезпечення позову, судом не встановлено, а позивачем не доведено існування жодної з обставин, передбачених ч. 2 ст. 150 КАСУ, за наявності яких суд може вжити заходи забезпечення позову шляхом зупинення дії наказ голови Служби від 02.04.2021 року № 440-ОС/ДСК "По особовому складу".

Сама ж лише незгода позивача із оскаржуваним наказом відповідача та звернення до суду з позовом про його скасування та зобов`язання вчинити певні дії ще не є достатньою підставою для застосування судом заходів забезпечення позову.

Водночас суд зазначає, що подані заявником докази наявності ознак протиправності оскаржуваного наказу голови Служби та порушення вимог законодавства щодо підстав його прийняття, у т.ч. звільнення позивача з військової служби в СБУ не можуть вважатись підставою для вжиття заходів забезпечення позову, оскільки підлягають оцінці під час судового розгляду справи по суті вимог.

Подібна правова позиція уже була висловлена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 826/8556/17, від 03 жовтня 2019 року у справі № 640/497/19.

тобто, у межах розгляду даної заяви, судом не може даватись оцінка правомірності/протиправності оскаржуваного наказу відповідача, оскільки встановлення очевидності ознак їх протиправності без розгляду справи по суті, є неприпустимим, адже саме під час розгляду спору по суті, учасниками справи надаються відповідні докази на підтвердження своєї правової позиції, забезпечується принципи змагальності та рівності учасників справи.

Крім того, встановлення ознак протиправності (правомірності) оскаржуваного наказу є фактично вирішенням адміністративного спору по суті, враховуючи предмет позову, що є неприпустимим на даній стадії судового процесу.

Посилання заявника на ймовірну загрозу ускладнення або унеможливлення виконання рішення суду, ефективного захисту та поновлення порушених прав, не може бути єдиною підставою для забезпечення позову, оскільки, у разі вирішення спору на користь позивача по суті, застосовуються відповідні правові механізми, спрямовані на відновлення попереднього становища та виконання вимог законодавства.

Суд не вбачає достатніх підстав, які б вказували на необхідність забезпечення позову саме у такий спосіб та даних, які б свідчили про очевидну небезпеку заподіяння шкоди правам та інтересам позивача, захист яких стане взагалі неможливим без вжиття таких заходів, або ж для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат.

Окрім того, в матеріалах справи відсутні докази та підтвердження того, що невжиття заходів до забезпечення позову якимось чином може ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

VII. Висновок суду

Відповідно до частини 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За таких обставин суд приходить до висновку, що позивачем не доведено існування обставин, передбачених у ч. 2 статті 150 КАС України, відтак відсутні підстави для задоволення заяви про забезпечення адміністративного позову.

Керуючись ст.ст. 4, 77, 150-158, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ухвалив:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 від 19.04.2021 про розгляд заяви про забезпечення позову з викликом сторін.

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 від 16.04.2021 про забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

У разі розгляду справи в порядку письмового провадження апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня складання повного судового рішення

У разі постановляння ухвали в порядку письмового провадження ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.А. Дубровна