Справа № 240/559/20
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2021-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
20 квітня 2021 року м. Житомир справа № 240/559/20
категорія 111030700
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Токаревої М.С.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом приватного підприємства "Укрпалетсистем" до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,
До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося приватне підприємство "Укрпалетсистем" з позовом до Головного управління ДПС у Київській області, в якому просить:
- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області на користь Приватного підприємства «Укрпалетсистем» понесені судові витрати у розмірі 2102 грн. 00 коп. судового збору.
26 січня 2017 року Житомирський окружний адміністративний суд у справі № 806/2015/16 задовольнив позовні вимоги позивача та визнав протиправними і скасував податкові повідомлення-рішення Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби від 07 жовтня 2016 року. Рішення суду першої інстанції було залишено без змін ухвалою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 13 квітня 2017 р. 04.12.2018 р. Верховний Суд України своєю постановою задовольнив вимоги касаційної скарги Офісу великих платників податків - скасував постанову Житомирського окружного адміністративного суду від 07 червня 2017 року та ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 13 квітня 2017 року у справі №806/2015/16 та прийняв нову постанову про відмову в задоволенні позову.
Позивач, не погодився з такими діями відповідача і оскаржив податкові вимоги до суду (справа№240/9592/19). Рішенням суду податкові вимоги визнані протиправними та скасовані.
Ухвалою від 30.09.2020 зупинено провадження в адміністративній справі №240/559/20 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №240/9592/19.
Ухвалою судді від 17.11.2020 поновлено провадження справі.
Представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи у порядку письмового провадження.
Представник відповідача до суду не прибув, щодо причин неявки суд не повідомляв.
У відповідності до ст. 205 КАС України суд вважає за можливе здійснити розгляд справи у порядку письмового провадження.
Дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи, суд дійшов наступних висновків.
З матеріалів справи вбачається, що ГУ ДПС у Київській області проведено камеральну перевірку даних, задекларованих у декларації акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів ПП «Укрпалетсистем», результати якої оформлені актом від 04.12.2019 р. № 204/10-36-32-04/32285225, від 05.12.2019 року №211/10-36-32-04/32285225, від 05.12.2019 року №212/10-36-32-04/32285225, від 13.12.2019 року №264/10-36-32-04/32285225.
Згідно акту перевірки №212/10-36-32-04/32285225 від 05.12.2019 контролюючим органо встановлено:
Згідно акту перевірки №211/10-36-32-04/32285225 від 05.12.2019 року встановлено:
Згідно акту перевірки №204/10-36-32-04/32285225 від 04.12.2019 року встановлено:
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Як встановлено судом, посадовими особами Офісу великих платників податків ДФС України проведено документальну позапланову виїзну перевірку ПП "Укрпалетсистем" з питань правильності обчислення та сплати акцизного податку при реалізації пального за період з 1 січня 2015 року до 31 грудня 2015 року, про що складено акт перевірки від 15 вересня 2016 року №1391/28-10-14-05/32285225.
26 січня 2017 року Житомирський окружний адміністративний суд у справі №806/2015/16 задовольнив позовні вимоги позивача та визнав протиправними і скасував податкові повідомлення-рішення Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби від 07 жовтня 2016 року в тих частинах, що були вказані у заяві про зменшення позовних вимог.
Отже, за результатами судового оскарження вищевказаних податкових повідомлень-рішень відбулось зменшення грошового зобов`язання в тих частинах, які було оскаржено позивачем та визнано судом безпідставно нарахованими. В іншій частині, яка не оскаржувалась позивачем, суми грошових зобов`язань залишились чинними та в подальшому самостійно погашені позивачем.
Рішення суду першої інстанції було залишено без змін ухвалою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 13 квітня 2017 р.

Таким чином, рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 26.01.2017 у справі №806/2015/16 набрало законної сили 13.04.2017.

Разом з тим, 04.12.2018 Верховний Суд своєю постановою по справі, задовольнив вимоги касаційної скарги Офісу великих платників податків - скасував постанову Житомирського окружного адміністративного суду від 07 червня 2017 року та ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 13 квітня 2017 року у справі № 806/2015/16 та прийняв нову постанову про відмову в задоволенні позову.

На підставі вказаної постанови Офісом великих платників податків Державної фіскальної служби 24.05.2019 внесено до інтегрованої картки позивача суму заборгованості з акцизного податку (включаючи штраф) в розмірі 41 717 479,96 грн та пені 26 539 124,56 грн.

Враховуючи наявність податкового боргу, відображеного в інтегрованій картці платника податків, податковим органом були винесені податкові вимоги:

1. ГУ ДФС у Київській обл. - №110770-56 від 06.06.19 р. (2547534,63 грн)

2. ГУ ДФС у Київській обл. - №110771-56 від 06.06.19 р. (2717728,66 грн)

3. ГУ ДФС у Київській обл. - №1161119-56 від 21.06.19 р. (300216,16 грн)

4. ГУ ДФС у Київській обл. - №239325-51 від 11.06.19 р. (725401,35 грн.)

5. ГУ ДФС у Київській обл. - №302346-57 від 20.06.19 р. (794556,66 грн)

6. ГУ ДФС у Київській обл. - №96678-52 від 11.06.2019 р. (361116,45 грн.)

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 27.01.2020 року (у справі № 240/9592/19), яке залишено без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08.10.2020 визнано протиправними дії ГУ ДПС у Київській області по внесенню до інтегрованої картки платника податків ПП «Укрпалетсистем» суми податкового боргу з акцизного податку в сумі 2641806,00 грн основного платежу 660453 грн штрафних санкцій згідно податкових повідомлень-рішень від 07.10.2016 №№№, , , №, №. Визнано протиправними та скасовано податкові вимоги: ГУ ДФС у Київській області №110770-56 від 06.06.2019, №110771-56 від 06.06.2019, №1161119-56 від 21.06.2019, №239325-51 від 11.06.2019, №302346-57 від 20.06.2019, №96678-52 від 11.06.2019, №172934-54 від 18.06.2019.

Вказане рішення суду набрало законної сили 08.10.2020.

Відповідно до підпункту 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

За приписами пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:

при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;

при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Із змісту п.п. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України податковий борг сума узгодженого грошового зобов`язання (з врахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений сказаним кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.

Згідно п. 56.18 ст.56 Податкового кодексу України з врахуванням строків давності, визначених ст. 102 вказаного кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішення законної сили.

Згідно пп. 60.1.4 п. 60.1 та п. 60.5 статті 60 ПК України податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо рішенням суду, що набрало законної сили, скасовується повідомлення-рішення контролюючого органу або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі.

У випадках, визначених пп. 60.1.4 п. 60.1 цієї статті, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними у день набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Таким чином, з наведеного встановлено, що обов`язок зі сплати податкового зобов`язання, визначеного контролюючим органом у податковому повідомленні-рішенні, виникає у платника з моменту набуття таким зобов`язанням статусу узгодженого. Водночас, при оскарженні платником у судовому порядку податкового повідомлення-рішення, визначене ним зобов`язання вважається неузгодженим до набрання законної сили відповідним судовим рішенням. У разі скасування в судовому порядку такого податкового повідомлення-рішення воно вважається відкликаним у день набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Як встановлено судом, за результатами перевірки податковим органом виявлено несвоєчасну сплату узгодженого податкового зобов`язання з акцизного податку у сумі 45861,00 грн. згідно податкового повідомлення-рішення (форма 'Р') за № від 07.10.2016 року, у сумі 63694,00 грн. згідно податкового повідомлення-рішення (форма 'Р') за № від 07.10.2016 року, у сумі 99589,00 грн. згідно податкового повідомлення-рішення (форма 'Р') за № від 07.10.2016 року, у сумі 2942,00 грн., у сумі 3258,00 грн., у сумі 6274,00 грн., у сумі 3577,00 грн., у сумі 3055,00 грн. у сумі 3163,00 грн. згідно податкових повідомлень-рішень (форма 'Р') за №, № від 07.10.2016 року.

Податкові повідомлення-рішення від 07.10.2016 року №, №, №, №, № були предметом розгляду в справі № 240/9592/19.

У справі №240/9592/19 суд, скасовуючи податкові повідомлення-рішення від 07.10.2016 року №, №, №, №, №, дійшов висновків, що оскільки за результатами судового оскарження підтверджено частину донарахованих грошових зобов`язань, інша частина в ході судового розгляду добровільно сплачена позивачем, тобто грошові зобов`язання, визначені податковими повідомленнями-рішеннями, як і вказані у підсистемі результатів контрольно-перевірочної роботи зменшились у порівнянні із сумою, визначеною рішенням суду та відображеною у підсистемі про результати судового оскарження, тоді як в силу пп.14.1.157 у податковому повідомленні-рішенні має бути вказана сума грошового зобов`язання, яку слід сплатити платнику податків, суд приходить до висновку, що після отримання рішення Верховного Суду податковий орган в силу п.п.5,7 Порядку №1204 мав скласти нові податкові повідомлення-рішення, які б містили зменшену суму грошового зобов`язання. За таких обставин, відображення в інтегрованій картці позивача суми податкового боргу з акцизного податку (включаючи штраф) в розмірі 41 717 479,96 грн та пені в розмірі 26 539 124,56 грн без прийняття нових податкових повідомлень-рішень на вказані суми є порушенням вимог Порядку №422 та Порядку №1204, а тому такі дії слід визнати протиправними.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання.

Згідно з частиною 1 статті 370 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Частиною 4 статті 78 КАС України встановлено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Таким чином, рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 27.01.2020 року залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08.10.2020 року у справі №240/9592/19 підтверджено, що податкові повідомлення-рішення від 07.10.2016 року №, №, №, №, № є відкликаним з 13 квітня 2017 року з дати набрання законної сили рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 26 січня 2017 року у справі №806/2015/16 в силу пп. 60.1.1., 60.1.5 п. 60.1 ст. 60 Податкового кодексу України та Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України №1204 від 28.12.2015 року.

Наведені обставини свідчать, що податкові повідомлення-рішення від 07.10.2016 року №, №, №, №, № вказані у актах про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у декларації акцизного податку від 04.12.2019 №204/10-36-32-04/32285225, від 05.12.2019 №212/10-36-32-04/32285225, від 05.12.2019 №211/10-36-32-04/32285225, від 13.12.2019 №264/10-36-32-04/32285225 в якості підстави для нарахування штрафів згідно з оскаржуваними податковими повідомленнями-рішеннями від 26.01.2019 № (на суму 294,20 грн.) № (на суму 3865,40 грн.), № (на суму 8097,00 грн.), № (на суму 754,90 грн.) та від 08.01.2020 № (на суму 814,20 грн.), № (на суму 7543,40 грн.) є відкликаними та не створюють для позивача жодних правових наслідків. Відтак і не можуть бути правовою підставою для нарахування відповідних штрафів.

З огляду на що, у позивача відсутній податковий борг за податковим повідомленням-рішенням від 07.10.2016 року №, №, №, №, №, а тому вказані ППР не можуть бути правовою підставою для нарахування відповідних штрафів.

За таких обставин, суд вважає, що відсутність у ПП «Укрпалетсистем» податкового боргу згідно податкових повідомлень - рішень від 07.10.2016 №, №, №, №, №, унеможливлює накладення штрафу відповідно до ст. 126 Податкового кодексу України.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про відсутність у податкового органу правових підстав для застосування до позивача штрафу відповідно до статті 126 Податкового кодексу України, а тому спірні податкові повідомлення - рішення від 26.12.2019 року №, №, №, № та від 08.01.2020 року №, №щодо нарахування позивачу штрафних санкцій за несплату узгодженого податкового зобов`язання протягом строків, визначених Податковим кодексом України, є протиправними та підлягають скасуванню, а позовні вимоги слід задовольнити в повному обсязі.

Відповідно до частин першої другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених правових положень, суд дійшов висновку, що відповідачем при прийнятті спірних податкових повідомлення-рішень не дотримано приписи пп.1, 3, 5, 6 ч.2 ст.2 КАС України.

У цьому контексті варто звернути увагу на практику Європейського суду із прав людини (далі - ЄСПЛ), рішення якого є джерелом права та обов`язковими для виконання Україною відповідно до ст. 46 Конвенції про захист прав людини та основних свобод (далі - Конвенція) та згідно зі ст. 17 Закону від 23.02.06 р. № 3477-ІУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду із прав людини", згідно з якою суди при розгляді справ зобов`язані враховувати практику ЄСПЛ як джерело права.

Статтею 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини та основних свобод визначено, що кожна фізична або юридична особа мас право на мирне володіння своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна окрім як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. У п. 49 Рішення ЄСПЛ від 22.11.07 р. у справі "Україна Тюмень" проти України" суд указав, що: "Перша та найважливіша вимога ст. 1 Протоколу полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном повинне бути законним: друга пропозиція першого пункту дозволяє позбавлення власності тільки "на умовах, передбачених законом", а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль над використанням власності шляхом уведення в дію "законів".

У своєму рішенні від 20 жовтня 2011 року у справі "Рисовський проти України" Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування", який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання спільного інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основні права людини, як майнові права, держоргани повинні діяти своєчасно й належним та якомога послідовно. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок уводити внутрішні процедури, які посилять прозорість та ясність їх дій, мінімізують ризик помилок і будуть сприяти юридичній визначеності в цивільних правовідносинах, що зачіпають майнові інтереси.

Згідно з п.71 зазначеного рішення держоргани, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Встановлено, що позивачем при подачі до суду позовної заяви було сплачено судовий збір у розмірі 2102,00 грн. про, що свідчить платіжне доручення №1101 від 21.01.2020 та у розмірі 10510,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №1132 від 14.02.2020 року.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З урахуванням повного задоволення позовних вимог, суд приходить до висновку про необхідність стягнення з Головного управління ДПС у Київській області суму в розмірі 12 612,00 грн. сплаченого позивачем судового збору.

Керуючись статтями 2, 77, 90, 139, 242-246, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд -

вирішив:

Адміністративний позов Приватного підприємства "Укрпалетсистем" (вул. Березюка,15, Ушомир, Коростенський район, Житомирська область,11571, ) до Головного управління ДПС у Київській області (вул. Народного Ополчення, 5 А, Київ 151, 03151, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Київській області від 26.12.2019 року №, №, №, № та від 08.01.2020 року №, №.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області на користь Приватного підприємства "Укрпалетсистем" сплачений судовий збір у розмірі 12 612 грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.С. Токарева