Справа № 160/16747/20
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2021-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіНіколайчук С.В.
при секретарі судового засіданняФедуркіній А.В.
представника позивача представника відповідача Гелетій М.Т. не з`явився (повідомлений належним чином)
15 грудня 2020 року товариство з обмеженою відповідальністю «Торгова Група «ТНП» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Дніпровський митниця Держмитслужби, у якому позивач:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 січня 2021 року відкрито в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного позову 15 лютого 2021 року Дніпровській митниці Держмитслужби про продовжено процесуальний строк для надання відзиву на 10 днів з моменту отримання копії ухвали.
17 лютого 2021 року на адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву та заява про залишення позовної заяви без розгляду.
В обґрунтування заявленого клопотання представником Дніпровської митниці Держмитслужби зазначено, що предметом оскарження даної справи є рішення про коригування митної вартості та картки відмови в здійсненні митного оформлення ,яким не визначено жодних грошових зобов`язань, що підлягають сплаті до бюджету, які не є податковим повідомленням-рішенням, тобто, рішення пор коригування митної вартості та картки про відмову , на думку митного органу, є тими документами, що документально закріплюють результати здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів та відмови у здійсненні митного оформлення.
Також, митниця вважає позицію позивача, що в даному випадку для звернення до суду повинен застосовуватись строк 1095 днів, визначений нормами Податкового кодексу України, оскільки в даному випадку застосуванню підлягає загальний строк звернення до суду, встановлений Кодексом адміністративного судочинства України.
Відтак, на думку митного органу, наведені позивачем доводи щодо своєчасності звернення до суду з позовом є такими, що не відповідають правильному застосуванню законодавчих норм.
На думку відповідача, позивачем пропущено строк для звернення до суду з даним адміністративним позовом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.02.2021 року судом вирішено подальший розгляд справи здійснювати в порядку загального провадження, судове засідання призначено на 11.03.2021 року.
10.03.2021 року представником позивача заявлено клопотання про відкладення розгляду справи.
Судове засідання перенесено на 06.04.2021 року.
06.04.2021 року представником позивача заявлено клопотання про відкладення розгляду справи.
Судове засідання перенесено на 15.04.2021 року.
Представник позивача в судовому засіданні проти задоволення заяви про залишення позовної заяви без розгляду заперечував, надав до суду пояснення рішення про коригування митної вартості не впливає на розмір грошового (податкового) зобов`язання платника податків тоді як даним рішенням коригується не лише митна вартість, а й вартість всіх митних платежів.
Рішенням про коригування митної вартості, контролюючий орган здійснює адміністрування митних платежів, а саме: збільшує базу оподаткування імпортованих товарів (митну вартість товарів), що має наслідком збільшення суми податків, які підлягають до сплати декларантом.

Також, представником позивача зазначено, що останній вважає посилання представника відповідач на висновки постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 06.10.2020 року у справі № 160/2963/20 є такими, що не відносяться до правовідносин, які є предметом розгляду у даній справі, оскільки у справі № 160/2963/20 оскаржується не рішення про коригування митної вартості, а карту відмови у митному оформленні.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Розглянувши клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду, заяву представника позивача про поновлення строку звернення до суду, проаналізувавши норми чинного законодавства, суд зробив висновок про відсутність обґрунтованих підстав для залишення позову без розгляду, виходячи з таких міркувань.

За приписами ч.2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У відповідності до ч.1 ст.29 Митного кодексу України рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів або їх посадових осіб можуть бути оскаржені безпосередньо до суду в порядку, визначеному законом.

Частиною 5 статті 24 Митного кодексу України передбачено, що оскарження податкових повідомлень-рішень органів доходів і зборів здійснюється у порядку, встановленому Податковим кодексом України.

Згідно з ч.3 ст.24 Митного кодексу України правила цієї глави застосовуються у всіх випадках оскарження рішень, дій або бездіяльності органів доходів і зборів, їх посадових осіб та інших працівників, крім оскарження постанов по справах про порушення митних правил та випадків, коли законом встановлено інший порядок оскарження зазначених рішень, дій чи бездіяльності.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (ст. 49 Митного кодексу України).

Відповідно до ст. 50 Митного кодексу України відомості про митну вартість товарів використовуються для:

1) нарахування митних платежів;

2) застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України;

3) ведення митної статистики;

4) розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

За правилами пп. "б" п. 5 ч.2 ст.55 Митного кодексу України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Статтею 55 Митного кодексу України не передбачено обмежень або звуження строку, за яким рішення про коригування митної вартості не може бути оскаржено (після обігу випуску у вільний обіг товару).

Верховний Суд неодноразово висловлював позицію, згідно з якої митна вартість, скоригована відповідним рішенням, є базою оподаткування в розумінні статті 23 Податкового кодексу України в її системному тлумаченні зі статтями 49-50 Митного кодексу України, похідним для числового виразу податкового зобов`язання з мита та податку на додану вартість, які платник податків повинен сплатити до бюджету. Відтак, безпідставним є застосування загального строку звернення до суду в межах спірних правовідносин, в той час застосуванню підлягає строк, встановлений статтею 102 Податкового кодексу України. Зокрема, але не виключно, у постановах Верховного Суду від 21.08.2018 у справі №815/2541/17, від 04.09.2018 у справі №826/19630/16. Таким чином, у категорії справ про оскарження рішення митного органу про коригування митної вартості товарів щодо застосування строку звернення до суду з адміністративним позовом сформована правозастосовча практика.

Дана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у справі № 826/17509/16 у постанові від 09 лютого 2021 року.

Пунктом 8 ч.1 ст.240 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

За викладених обставин та враховуючи, що наведені представником відповідача причини пропуску позивачем строку до адміністративного суду є поважними, суд зробив висновок, що клопотання представника відповідача про залишення товариства з обмеженою відповідальністю «Торгова Група «ТНП» без розгляду не підлягає задоволенню.

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, рішенням Європейського Суду з прав людини по справі "Іліан проти Туреччини" слідує, що правило встановлення обмежень до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

У справі Delcourt v. Belgium Європейський Суд з прав людини зазначив, що «у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення».

Тобто, правило про пропуск строку звернення до суду не має абсолютного характеру і не повинно застосовуватися автоматично, навіть у разі пропуску строку звернення до суду без відповідних додаткових обґрунтувань суд не може його застосувати.

На підставі вищевикладеного, суд зробив висновок про задоволення заяви позивача про визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними та поновити строк для звернення до суду із даним позовом.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 240, 243, 248, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Дніпровський митниця Держмитслужби про залишення позовної заяви без розгляду - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали суду складено 20.04.2021 року.

Суддя С.В. Ніколайчук