Справа № 140/3980/21
Суддя: Ксензюк Андрій Ярославович
Дата ухвалення: 2021-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 квітня 2021 року ЛуцькСправа № 140/3980/21
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Ксензюк А.Я., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Павелків Тетяни Леонідівни про визнання протиправними дій, скасування постанов та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася з позовом до Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Павелків Тетяни Леонідівни про визнання протиправними дії приватного виконавця Павелків Тетяни Леонідівни щодо відкриття виконавчих проваджень ВП № 60480933 та ВП № 60480797 та винесення постанов про відкриття виконавчих проваджень, про арешт коштів, про стягнення з боржника виконавчого збору у виконавчих провадженнях ВП № 60480933 та ВП № 60480797 та їх скасування; зобов`язання приватного зняти арешт з банківського рахунку ОСОБА_1 № НОМЕР_1 , відкритого у AT КБ «Приватбанк», зокрема з цільових надходжень - грошових коштів, які надходять зі сплати Державної соціальної допомоги на дитину з інвалідністю.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, та місить такі недоліки.

Крім того, статтею 129 Конституції України визначено що однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини другої статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною шостою статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно із частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом 1 частини другої статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Як слідує із прохальної частини позовної заяви ОСОБА_1 просить суд визнати дії приватного виконавця Павелків Тетяни Леонідівни щодо відкриття виконавчих проваджень ВП № 60480933 та ВП № 60480797 та винесення постанов про відкриття виконавчих проваджень, про арешт коштів, про стягнення з боржника виконавчого збору у виконавчих провадженнях ВП № 60480933 та ВП № 60480797 та їх скасування. При цьому, датами вказаних постанов є: про відкриття виконавчих провадження ВП № 60480933 04 листопада 2019 року, про відкриття виконавчих провадження ВП № 60480797 04 листопада 2019 року, про стягнення з боржника основної винагороди ВП № 60480933 24 січня 2020 року, про стягнення з боржника основної винагороди ВП № 60480797 24 січня 2020 року, про арешт коштів ВП № 60480933 24 січня 2020 року, про арешт коштів ВП № 60480797 24 січня 2020 року, у той же час з даним позовом позивач звернулася лише 13 квітня 2021 року (датований штемпель поштового відділення на конверті).

У тексті позовної заяви зазначено, що позивачу стало відомо про відкриття виконавчих проваджень із Єдиного реєстру боржників, однак не вказано конкретної дати та не надано доказів на підтвердження, при цьому, адвокатський запит датований 03 березня 2021 року, та відповідь на нього отримана адвокатом 06 квітня 2021 року.

Відтак, в позовній заяві не зазначено та не надано письмових доказів на підтвердження того, коли саме позивачу ОСОБА_1 стало відомо про відкриття виконавчих проваджень із Єдиного реєстру боржників (чи докази не направлення виконавцем постанов позивачу), а тому слід вважати, що позовна поява подана до суду поза межами десятиденного строку звернення до суду.

Відповідно до частин першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

З окремою заявою про поновлення строку звернення до суду позивач не звернулася, при цьому клопотання про поновлення строку звернення до суду, наведене в прохальній частині, належним чином не обґрунтоване, поважних причин пропуску строку звернення до суду не містить.

Відтак суд зазначає, що жодних поважних причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом, судом не встановлено, а тому позивачу необхідно звернутися з письмовою заявою про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, у якій зазначити коли саме позивачу ОСОБА_1 стало відомо про відкриття виконавчих проваджень із Єдиного реєстру боржників та надати відповідні докази, вказавши підстави для поновлення такого строку та надати суду докази поважності причин його пропуску.

За приписами частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою підприємцем - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 01 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 270 грн 00 коп.

Згідно частини третьої статті 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, дана позовна заява, яка містить дев`ять позовних вимог (визнання протиправними дій вчинених приватним виконавцем у ВП № 60480933 та ВП № 60480797, скасування шести постанов у виконавчих провадженнях ВП № 60480933 та ВП № 60480797 та зобов`язання вчинити дії) повинна бути оплачена судовим збором в сумі 8172 грн 00 коп. (2270 грн 00 коп х 0,4 х 9 = 8172 грн 00 коп).

Проте, в порушення вимог частини третьої статті 161 КАС України, до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору за подання позову або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При цьому, в позовній заяві позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке обґрунтоване важким майновим станом.

Клопотання про відстрочення сплати судового збору до задоволення не підлягає, з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Як передбачено частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відтак, статтею 8 Закону України «Про судовий збір» встановлений виключний перелік умов, за яким позивачу може бути відстрочено чи розстрочено сплату судового збору, зменшено або звільнено від його сплати. При цьому саме на позивача покладається обов`язок довести обставини неможливості сплати судового збору.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R(81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням доступу до суду. Разом з тим, враховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2011 року у справі Kreuz v. Poland), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдавати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв`язку з цим при здійсненні правосуддя в адміністративних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), відповідно до статей 132-133 КАС України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

З врахуванням наведених норм права, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 133 КАС України, статті 8 Закону України «Про судовий збір» повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

До матеріалів адміністративного позову позивачем додано довідку Департаменту соціальної політики луцької міської ради від 2 березня 2021 року №11.5-10/75/2021, з якої слідує, що за січень 2020 року по лютий 2021 року ОСОБА_1 отримала соціальну допомогу дітям з інвалідністю в розмірі 32628,00 грн., а також виписку з АТ КБ «Приватбанк» про надходження за період з лютого 2020 року по лютий 2021 року на картковий рахунок суми коштів 31 378,60 грн.

Разом з тим, вказані документи не є належним підтвердження того, що майновий стан позивача перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, оскільки до матеріалів справи не надано довідки про доходи членів сім`ї за 2020 рік, довідки про інші доходи позивача за 2020 рік, крім соціальної допомоги дітям з інвалідністю (або докази про відсутність таких доходів), банківські документи про відсутність на рахунку позивача та членів її сім`ї коштів, тощо.

За таких обставин відсутні достатні підстави для відстрочення сплати судового збору.

Згідно із частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, її слід залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення скарги без руху.

Позивачу (представнику позивача) у цей строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви, шляхом подання до суду:

письмової заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням коли саме позивачу - ОСОБА_1 стало відомо про відкриття виконавчих проваджень із Єдиного реєстру боржників, вказати підстави для поновлення строку звернення до суду та надати суду докази поважності причин його пропуску.

документу про сплату судового збору в розмірі 8172 грн 00 коп., за подання позову або доказів на підтвердження важкого майнового стану, який унеможливлює сплату судового збору (довідки про доходи членів сім`ї за 2020 рік, довідки про інші доходи позивача за 2020 рік, крім соціальної допомоги дітям з інвалідністю (або докази про відсутність таких доходів), банківські документи про відсутність на рахунку позивача та членів її сім`ї коштів, тощо) в обґрунтування клопотання щодо відстрочення сплати судового збору.

Керуючись статтями 122,123,160,161, 169, 171, 248, 287 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Павелків Тетяни Леонідівни про визнання протиправними дій, скасування постанов та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя А.Я. Ксензюк