Справа № 640/4617/21
Суддя: Гарник К.Ю.
Дата ухвалення: 2021-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

19 квітня 2021 року м. Київ№ 640/4617/21
Окружний адміністративний суд міста Києва в складі головуючого судді Гарника К.Ю., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом

ОСОБА_1

до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації),

Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач), адреса: АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі по тексту - відповідач 1), адреса: 01044, місто Київ, вулиця Хрещатик, будинок 32а, Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі по тексту - відповідач 2), адреса: 01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 26, в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ №233 від 20 липня 2017 року Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1);

- зобов`язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України внести до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформацію про реєстрацію: декларації №КВ 31 від 08 червня 2017 року про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція квартири АДРЕСА_3 »; декларації №КВ 49 від 10 липня 2017 року про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція квартири АДРЕСА_3 ».

Підставами позову вказано порушення суб`єктом владних повноважень прав позивача внаслідок прийняття оскаржуваного наказу.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 березня 2021 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. Також, у вказаній ухвалі зазначено, що питання щодо своєчасності звернення позивача до суду з даною позовною заявою буде вирішено судом після отримання від відповідачів документів, що стали підставою для прийняття оскаржуваного наказу №233 від 20 липня 2017 року.

15 березня 2021 року представником відповідача подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку з пропуском строку звернення до адміністративного суду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 березня 2021 року позовна заява ОСОБА_1 залишена без руху та останньому наданий строк для усунення виявлених судом недоліків шляхом подання клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду з зазначенням поважних підстав для його поновлення.

31 березня 2021 року на адресу суду надійшла заява представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду з вказаною позовною заявою.

В обгрунтування поданої заяви представник позивача послалась на те, що 04 січня 2021 року представник позивача направив на адресу ДАБК адвокатський запит №1858/21-аб, в якому просив надати, зокрема, документами, що підтверджують факт та точну дату надсилання наказу №233 в ДАБІ та позивачу.

Представник позивача наголошує, що з фіскального чека, копія якого надана ДАБК, неможливо встановити вміст поштового відправлення, а тому, на думку представника позивача, цей чек не може слугувати належним та достатнім доказом направлення відповідачем до ДАБІ саме оскаржуваного наказу №233.

Крім того, у заяві про поновлення строку для звернення до суду, представник позивача зазначає про те, що з відповіді на адвокатський запит вбачається, що ДАБІ не отримувала копію оскаржуваного наказу, проте, відповідач 1 стверджує, що направляв копію одночасно як на адресу ДАБІ, так і на адресу позивача, але останній, так само як і ДАБІ копію наказу не отримував.

Також, представник позивача наголосив, що неможливо встановити вміст поштового відправлення, оскільки лист направлявся з рекомендованим повідомленням без опису вкладення, але позивач цей лист не отримував, адже на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення не міститься підпису позивача, а його прізвище та ініціали написані невідомим позивачеві почерком.

Також, представник позивача зазначив про своєчасність звернення до адміністративного суду з вказаною позовною заявою, пославшись при цьому на аналогічні обставини тим, що були викладені у позовній заяві.

На підставі викладеного представник позивача просив поновити строк звернення до адміністративного суду з вказаною позовною заявою.

Так, розглянувши заяву представника позивача про поновлення строків звернення до суду та клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява про поновлення строку звернення до суду з цією позовною заявою та заява про залишення позовної заяви без розгляду, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для його розгляду та вирішення, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В той же час, згідно з частиною 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Так, позивач звернувся до адміністративного суду з вказаною позовною заявою 22 лютого 2021 року, в якій просить визнати протиправним та скасувати наказ №233, прийнятий відповідачем 20 липня 2017 року.

Обгрунтовуючи своєчасність звернення до суду, представник позивача зазначив, що позивач не отримував копію вказаного вище наказу 27 липня 2017 року, до фіскального чеку відповідачем 1 не додано опису вкладення, а рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення не містить підпису позивача.

Також, представник позивача, як на доказ не отримання позивачем копії оскаржуваного наказу у липні 2017 року, послався на те, що ДАБІ також не отримувало копію вказаного наказу, що підтверджується листом у відповідь на адвокатський запит.

Суд зауважує, що не отримання іншою особою, у тому числі юридичною, будь-якої кореспонденції не може бути доказом не отримання позивачем кореспонденції, а тому посилання представника позивача в цій частині є безпідставними та необгрунтованими.

Щодо обов`язковості опису вкладення до поштового відправлення, слід зазначити наступне.

Як вказано у частині восьмій Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року №270 (далі - Правила (у редакції, чинній станом на липень 2017 року)), оператори поштового зв`язку надають послуги з пересилання внутрішніх та міжнародних поштових відправлень, поштових переказів. До внутрішніх поштових відправлень належать: поштові картки - прості, рекомендовані; листи - прості, рекомендовані, з оголошеною цінністю; бандеролі - прості, рекомендовані, з оголошеною цінністю; секограми - прості, рекомендовані; посилки - без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю; прямі контейнери - без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю.

Частиною одинадцятою Правил визначено, що поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю.

Відповідно до частини 19 Правил, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Наведене в сукупності свідчить, що до інших видів листів крім листів з оголошеною цінністю опис вкладення не передбачений.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що Кабінет Міністрів України визначив в окремі категорії поштових відправлень, рекомендовані листи та листи з оголошеною цінністю.

Суд зауважує, що законодавством не передбачено направлення наказу про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об1єктів з незначними наслідками (СС1) листом з оголошеною цінністю.

За таких підстав, враховуючи, що з описом вкладення можуть бути лише листи з оголошеною цінністю, суд дійшов висновку про відсутність у відповідача 1 обов`язку направлення оскаржуваного наказу №233 з описом вкладення та підписом працівника поштового зв`язку, оскільки цього не вимагало чинне на момент виникнення спірних правовідносин законодавство.

Щодо наявності в рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення підпису, який, як стверджує представник позивача, не належить позивачу, суд зазначає наступне.

Пунктом 21 Правил передбачено, що адресат внутрішнього поштового відправлення (посилки, листа чи бандеролі з оголошеною цінністю), поштового переказу повідомляється про надходження адресованого йому поштового відправлення, поштового переказу за телефоном, номер якого зазначається відправником на поштовому відправленні, бланку поштового переказу, або за відповідним повідомленням.

Згідно з пунктами 89, 91 Правил реєстровані поштові відправлення вручаються, кошти за поштовими переказами виплачуються одержувачам за умови пред`явлення ними паспорта громадянина України, паспорта громадянина України для виїзду за кордон, військового квитка для військовослужбовця строкової служби, посвідчення народного депутата України, документа, що замінює паспорт, паспорта іноземного громадянина з візою або посвідки на постійне чи тимчасове проживання на території України іноземного громадянина. Поштові відправлення, поштові перекази доставляються оператором поштового зв`язку адресатам на поштову адресу або видаються/виплачуються в об`єкті поштового зв`язку.

Відповідно до пункту 99 Правил Рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про надходження електронних поштових переказів, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень (крім зазначених в абзаці четвертому пункту 93 цих Правил), поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім`ї за умови пред`явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв`язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками.

Пунктами 105, 106 Правил передбачено, що для одержання реєстрованого поштового відправлення, коштів за поштовим переказом одержувач повинен заповнити бланк повідомлення із зазначенням даних пред`явленого документа, що посвідчує особу (назва, серія, номер, дата видачі, найменування органу, який видав), дати одержання поштового відправлення, поштового переказу та розписатись. У разі одержання реєстрованого поштового відправлення, коштів за поштовим переказом, адресованих до запитання, на абонементну скриньку або за місцем роботи, а також коли адреса, зазначена на поштовому відправленні, поштовому переказі, не відповідає адресі місця реєстрації одержувача, крім даних про документ, що посвідчує особу, зазначається також адреса, за якою фактично проживає одержувач. Під час вручення фізичній особі реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом з повідомленням про вручення працівник поштового зв`язку на підставі пред`явленого одержувачем документа, що посвідчує особу, зазначає на бланку повідомлення про вручення його прізвище.

З наявної в матеріалах справи копії рекомендованого повідомлення (штрих-код 356) вбачається, що поштове відправлення було вручено особисто ОСОБА_1 27 липня 2017 року, також вказане повідомлення містить підпис працівника поштового зв`язку.

Суд зауважує, що матеріали справи не містять будь-яких доказів того, що працівник поштового зв`язку порушив Правила надання послуг поштового зв`язку та вручив вказане відправлення іншій особі.

Таким чином, у суду не виникає сумнівів щодо того, що поштове відправлення за штрих-кодом 356 було вручено 27 липня 2017 року саме ОСОБА_1 .

Більш того, суд наголошує, що відповідно до частини 2 Правил зазначено, зокрема, що розрахунковий документ - документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.

Статтею 13 Закону України «Про поштовий зв`язок» від 04 жовтня 2001 року № 2759-III передбачено порядок надання поштового зв`язку, зокрема, у абзаці 3 вказано, що у договорі про надання послуг поштового зв`язку, якщо він укладається у письмовій формі, та у квитанції, касовому чеку тощо, якщо договір укладається в усній формі, обов`язково зазначаються найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість. У договорі, стороною якого є національний оператор зв`язку, укладеному у будь-якій формі, має міститися попередження про недопущення пересилання письмової кореспонденції, виконаної і розтиражованої друкарським способом, без вихідних даних (тираж, назва друкарні, номер замовлення та інше). За недотримання цієї вимоги несе відповідальність оператор поштового зв`язку.

Тобто, належним доказом надіслання позивачу копії оскаржуваного наказу є квитанція або касовий чек, в якому зазначено найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість.

Аналогічна правова позиція висловлена й Верховним Судом у своїй постанові від 20 червня 2018 року у справі №820/1186/17 щодо обов`язковості опису вкладення до поштового відправлення та належності й допустимості фіскального чека як доказу направлення документів адресатам.

З огляду на вищевикладене, суд зазначає, що відповідачем доведено, а судом встановлено факт отримання копії оскаржуваного наказу позивачем саме 27 липня 2017 року, а підстави, на які позивач посилається при обгрунтуванні своєчасності звернення до суду з вказаною позовною заявою та просить поновити пропущений ним строк, визнаються судом неповажними.

Крім того, суд наголошує, що строки звернення до адміністративного суду є аналогом інституту позовної давності, який належить до галузей матеріального приватного права. Під строком звернення до адміністративного суду з позовною заявою слід розуміти проміжок часу після виникнення спору у публічно - правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою про захист своїх прав, свобод чи інтересів, а дотримання такого строку звернення є однією з умов для реалізації права на звернення до суду. Після закінчення цього строку особа не втрачає права звернутися з адміністративним позовом, при цьому, законодавцем врегульовано питання щодо необхідності зазначення поважних підстав для поновлення такого строку.

При визначенні наслідків пропущення строку звернення до адміністративного суду з позовною заявою застосовуються правила статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України та не можуть застосовуватись правила статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України, якими врегульовано питання поновлення, продовження або відмови в такому поновленні чи продовженні процесуального строку саме щодо вчинення окремої процесуальної дії.

Так, частиною 3 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з пунктом 8 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

За таких підстав, а також з урахуванням того, що підстави, на які посилався позивач, обгрунтовуючи своєчасність звернення до суду з вказаними вище позовними вимогами, визнані судом неповажними, будь-яких інших підстав, які б могли бути визнані судом поважними позивачем суду не надано, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання представника відповідача та залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 248, 250, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Клопотання представника Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

3. Визнати неповажними підстави пропуску строку звернення до адміністративного суду, зазначені ОСОБА_1 .

4. Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії - залишити без розгляду

5. Роз`яснити позивачу його право на звернення до адміністративного суду в загальному порядку після усунення підстав, з яких позовна заява була залишена без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 294-297 Кодексу адміністративного судочинства України

Суддя К.Ю. Гарник