Справа № 160/5696/20
Суддя: Добродняк І.Ю.
Дата ухвалення: 2021-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

06 квітня 2021 року м. Дніпросправа № 160/5696/20

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Добродняк І.Ю. (доповідач),

суддів: Бишевської Н.А., Семененка Я.В.,

за участю секретаря судового засідання Волкової К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі

апеляційну скаргу приватного акціонерного товариства «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод»

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 жовтня 2020 року (головуючий суддя Сидоренко Д.В.)

у справі № 160/5696/20

за позовом приватного акціонерного товариства «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод»

до Офісу великих платників податків Державної податкової служби

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод» звернулось до суду з позовом до Офісу великих платників податків Державної податкової служби, в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків Державної податкової служби від 25.02.2019 №, яким до позивача застосовані штрафні санкції за затримку реєстрації податкових накладних /розрахунків коригування до податкових накладних.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем правил проведення (оформлення) камеральної перевірки, оскільки оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийнято за результатами проведеної камеральної перевірки, оформленої актом від 29.01.2019 №27/28-10-46-08-00659101, примірник якого не було надано позивачу, внаслідок чого позивач був позбавлений права, зокрема, оскарження проведення перевірки та складеного акту.

В поданих суду письмових поясненнях (а.с.21) позивач зазначив по суті прийнятого податкового повідомлення-рішення про невідповідність висновків акту фактичним обставинам, оскільки позивачем своєчасно подано на реєстрацію податкові накладні № 22 від 22.12.2018, № 31 від 29.12.2018.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.10.2020 в задоволенні позову відмовлено.

Суд встановив, що акт перевірки №27/28-46-08-06-00659101 від 29.01.2019 надіслано за податковою адресою товариства рекомендованим листом з повідомленням про вручення, вважається належним чином врученим позивачу.

Не погодившись з рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить скасувати рішення суду та прийняти нове, яким задовольнити позов. Апеляційна скарга фактично мотивована незгодою з висновками суду першої інстанції, скаржник зазначає, що в основу рішення покладено докази, які не можна вважати належними та достовірними. Із змісту наданих відповідачем доказів незрозуміло, хто саме отримував від податкового органу відповідні листи, оскільки жоден зі працівників підприємства не отримував акт перевірки та податкове повідомлення-рішення. На поштовому повідомленні не зазначено ні прізвища особи, що отримала таке відправлення, ні посаду, ні повноваження. Також позивач зазначає, що суд не врахував доводи, наведені товариством по суті прийнятого податкового повідомлення-рішення, про помилковість тверджень контролюючого органу щодо обґрунтованості встановлених під час перевірки порушень.

В судовому засіданні представники сторін підтримали доводи, якими сторони обґрунтовують свої вимоги та заперечення.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість додаткового рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, з огляду на таке.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, відповідачем проведено камеральну перевірку з питань несвоєчасної реєстрації податкових накладних та розрахунків коригувань до таких податкових накладних в єдиному реєстрі податкових на приватному акціонерному товаристві «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод», за результатами якої складений акт від 29.01.2019 №27/28-46-08-06-00659101.

Перевіркою встановлено порушення п.201.1 та п.201.10 ст.201 ПК України, а саме: порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 календарних днів із сумою ПДВ в розмірі 9700990,14 грн., із 16 до 30 календарних днів із сумою ПДВ в розмірі 42321,11 грн.

На підставі акту перевірки №27/28-46-08-06-00659101 від 29.01.2019 відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 25.02.2019 №, яким до позивача за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 9700990,14 грн., застосовано штраф в розмірі 10% у розмірі 970099,01 грн., за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів на суму ПДВ 42321,11 грн., застосовано штраф в розмірі 20% у розмірі 8464,22 грн.

З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність порушень відповідачем норм законодавства в частині проведення та оформлення камеральної перевірки платників податків.

Підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України встановлено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до п.86.2 ст.86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

За правилами п.42.2, 42.3 ст.42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Якщо платник податків у порядку та у строки, визначені статтею 66 цього Кодексу, повідомив контролюючий орган про зміну податкової адреси, він на період з дня державної реєстрації зміни податкової адреси до дня внесення змін до облікових даних такого платника податків звільняється від виконання вимог документів, надісланих йому контролюючим органом за попередньою податковою адресою та в подальшому повернених як таких, що не знайшли адресата.

Відповідно до п.45.2 ст.45 ПК України (в редакції чинні на дату прийняття оскаржуваного рішення) податковою адресою юридичної особи (відокремленого підрозділу юридичної особи) є місцезнаходження такої юридичної особи, відомості про що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців.

Як вбачається з матеріалів справи, згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (https://usr.minjust.gov.ua/content/free-search/person-result) податковою адресою Приватного акціонерного товариства «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод» є адреса: Україна, 49038, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вул. Академіка Белелюбського, будинок 7.

На час прийняття оскаржуваного рішення податкова адреса позивача не змінювалась.

Судом першої інстанції встановлено, сторонами не спростовано, що акт перевірки від 29.01.2019 №27/28-46-08-06-00659101 направлений на означену вище податкову адресу позивача: вул.Ак.Белелюбського, 7, м.Дніпро, 49053, вручений 05.02.2019, що підтверджено рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу (із зазначенням штрихових кодових ідентифікаторів 009, 276), отже, встановлений п.86.2 ст.86 ПК України обов`язок відповідачем виконаний.

Суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції надав належну оцінку листу АТ «Укрпошта» від 07.07.2020 №39-В-04-1838 (а.с.82), на який посилається позивач в обґрунтування доводів про не направлення позивачу акту перевірки №27/28-46-08-06-00659101 від 29.01.2019.

Цим листом АТ «Укрпошта» повідомило про відсутність інформації стосовно запитуваної інформації щодо відправлень №3419, №288, №09 та №276 у зв`язку із закінченням 6-місячного строку.

При цьому пунктом 122 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270, передбачено, що заяви про внутрішні реєстровані поштові відправлення, поштові перекази приймаються протягом шести місяців з дня прийняття їх для пересилання.

Отже, вказаний лист АТ «Укрпошта» не є належним доказом в розумінні ст.73 КАС України, тому з огляду на встановлені обставини суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що акт перевірки №27/28-46-08-06-00659101 від 29.01.2019 надіслано за податковою адресою позивача рекомендованим листом з повідомленням про вручення і вважається належним чином врученим позивачу.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції вважає, що вирішуючи спір між сторонами, суд першої інстанції не надав оцінки доводам позивача по суті прийнятого на підставі вказаного акту перевірки податкового повідомлення-рішення від 25.02.2019 №.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для прийняття податкового повідомлення-рішення від 25.02.2019 № є висновки акту перевірки №27/28-46-08-06-00659101 від 29.01.2019 про порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 календарних днів із сумою ПДВ в розмірі 9700990,14 грн., із 16 до 30 календарних днів із сумою ПДВ в розмірі 42321,11 грн.

До таких висновків контролюючий орган дійшов в результаті аналізу податкових накладних, перелік яких наведений в акті перевірки, та баз даних ДФС України єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до п.120-1.1 ст.120-1 ПК України в редакції станом на час прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів.

За правилами абз.1 п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до п.201.10 ст.201 ПК України в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

В спірному випадку позивач вважає, що до переліку податкових накладних, реєстрація яких здійснена з порушенням встановлених строків, відповідачем безпідставно включено податкові накладні №22 від 22.12.2018 та №31 від 29.12.2018.

Судом з цього приводу встановлено, що згідно наявних в матеріалах справи доказів, вказані податкові накладні подані контролюючому органу на реєстрацію 15.01.2019, втім квитанції про їх реєстрацію сформовані контролюючим органом 17.01.2019, що і стало підставою для висновку відповідача про порушення позивачем передбаченого ст.201 ПК України строку для реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється відповідно до Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженогопостановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246.

Відповідно до п.4, п.5 вказаного Порядку № 1246, до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 12 Порядку № 1246, після надходження податкової накладної до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, перелічені в цьому ж пункті.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція) п.13 Порядку № 1246.

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС (п.14 Порядку №1246).

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття (п.15 Порядку №1246).

Відповідно до визначення, наведеного в п.2 Порядку №1246, операційний день -

частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових

накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Згідно з пунктом 3 Порядку №1246, операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї

години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру,

не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або

останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день

вважається операційним днем.

Отже, виходячи з аналізу наведених правових норм, у будь-якому випадку контролюючий орган протягом операційного дня зобов`язаний надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Основні організаційно-правові засади обміну електронними документами між суб`єктами електронного документообігу визначено Порядком обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженим Наказом Міністерства фінансів України №557 від 06.06.2017, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 03 серпня 2017 р. за № 959/30827.

За визначенням в цьому Порядку №557 від 06.06.2017 операційний день - частина дня, протягом якої за наявності технічної можливості здійснюється електронний документообіг; перша квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу за результатами автоматизованої перевірки електронного документа та засвідчує факт і час отримання такого електронного документа в момент такого отримання; друга квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі, затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу (адресатом) за результатами ідентифікації, обробки електронного документа та засвідчує факт і час приймання (неприймання) чи реєстрації такого електронного документа.

Відповідно до п.8, п.9 Порядку № 557 у разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка. Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення.

Згідно п.11 Порядку №557 перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.

У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається електронна печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.

Згідно п.12 Порядку №557 не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено законодавством та цим Порядком, формується друга квитанція.

Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувача (підписувачів) електронного документа та автора квитанції).

Отже, наведені правові норми діють підстави для висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДПС, та/або безпосередніх дій працівників ДПС, на яку (які) платник податку не має впливу.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 03.04.2020 у справі №160/5380/19.

За загальними положеннями (ст.109 Податкового кодексу України) податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

За усталеною практикою Верховного Суду (постанови від 23 липня 2019 року у справі №620/3609/18, від 14 серпня 2018 року у справі №803/1583/17, від 30 січня 2018 року у справі № 815/2745/17, №816/390/17 від 2 липня 2019 року у справі № 2340/3802/18, від 20 серпня 2019 року у справі № 1640/3125/18) вчинення платником податків всіх залежних від нього дій для своєчасної реєстрації податкової накладної, яка не відбулась внаслідок протиправної поведінки суб`єкта владних повноважень, від якого залежало забезпечення можливості належним чином виконати цей обов`язок, унеможливлює притягнення такого платника податків до відповідальності.

Досліджуючи обставини направлення позивачем на реєстрацію податкових накладних №22 від 22.12.2018 та №31 від 29.12.2018, судом встановлено, відповідачем не спростовано, що ці податкові накладні надіслані позивачем 15.01.2019 протягом операційного дня, тобто у строк, встановлений п.201.10 ст.201 ПК України, отже, позивач своєчасно виконав свої зобов`язання, передбачені податковим законодавством з реєстрації вказаних податкових накладних, що виключає притягнення позивача до відповідальності на підставі п.120-1.1 ст.120-1 ПК України.

Виходячи з вищенаведеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення в частині застосування штрафної санкції в загальному розмірі 6230,48 грн. за затримку реєстрації податкових накладних №22 від 22.12.2018 та №31 від 29.12.2018.

Судом першої інстанції не в повному обсязі з`ясовані обставини, що мають значення для справи, що відповідно до ст.317 КАС України є підставою для скасування рішення суду першої інстанції та прийняття нового рішення про часткове задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 310, 315, 317, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу приватного акціонерного товариства «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод» задовольнити частково.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 160/5696/20 скасувати, прийняти нове рішення.

Позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 25.02.2019 № в частині застосування штрафних санкцій в розмірі 6230,48 грн.

В решті позову відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, може бути оскаржена до касаційного суду в порядку та строки, встановлені ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя І.Ю. Добродняк

суддя Н.А. Бишевська

суддя Я.В. Семененко