Справа № 240/9506/19
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2021-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
19 квітня 2021 року м. Житомир справа № 240/9506/19
категорія 106030000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Токаревої М.С.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області, третя особа: Комунальна установа "Обласний медичний центр з надання спеціалізованої допомоги хворим на залежності ВІЛ/СНІД-інфекції та шкірно-венерологічні захворювання" Житомирської обласної ради про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення коштів,
ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Житомирській області, третя особа: Комунальна установа "Обласний медичний центр з надання спеціалізованої допомоги хворим на залежності ВІЛ/СНІД-інфекції та шкірно-венерологічні захворювання" Житомирської обласної ради у якому просить:
- визнати дії Головного управління Національної поліції в Житомирській області щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції - протиправними;
- визнати незаконним та скасувати висновок службового розслідування відносно ОСОБА_1 ;
- визнати незаконними та скасувати накази Головного управління Національної поліції в Житомирській області №100 о/с від 18.06.2019, наказ №752 від 18.06.2019, наказ №763 від 26.06.2019 та наказ №116 о/с від 05.07.2019;
- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Житомирській області поновити ОСОБА_1 на посаді старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області з 09.07.2019;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Житомирській області на користь ОСОБА_1 середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу, починаючи з 09.07.2019;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Житомирській області на користь ОСОБА_1 затримку у виплаті заробітної плати за 17 календарних днів невикористаної щорічної відпустки за 2019 рік та фактично відпрацьований час у липні 2019 року;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Житомирській області на користь ОСОБА_1 невиплачений розмір премії з 18.06.2019 по 08.07.2019.
В обґрунтування позову вказано, що відповідачем безпідставно призначено та проведено службове розслідування відносно нього, а висновки проведеного службового розслідування не підтверджено відповідним доказами та ґрунтуються лише на припущеннях у зв`язку з чим у відповідача були відсутні підстави для винесення спірних наказів та подальшого його звільнення.
Відповідачем було подано відзив на позовну заяву за змістом якого він просив відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування відзиву вказано, що 15.06.2019 мобільною групою з числа поліцейських здійснено раптову перевірку оперативно- службової діяльності Житомирського районного відділення поліції Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області у ході якої встановлено, що заступник начальника сектору кримінальної поліції Житомирського районного відділення поліції Житомирського ВП ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 перебуваючи на службі у якості помічника відповідального цього ж підрозділу, з вогнепальною зброєю, знаходився з явними ознаками алкогольного сп`яніння. З метою встановлення ступеню алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 , перевіряючими супроводжено до Обласного наркологічного диспансеру Житомирської міської ради, де капітана поліції ОСОБА_1 визнано таким, що перебуває у стані алкогольного сп`яніння 0,6 проміле, що підтверджується висновком щодо медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння від 15.06.2019 № 523. Відповідач вказує, що при проведенні службового розслідування було дотримано усіх вимог чинного законодавства, а тому відсутні підстави для скасування оскаржуваних наказів та поновлення позивача на службі.
Ухвалою від 02.10.2019 було закрито провадження у справі в частині позовних вимог щодо визнання незаконним та скасування висновку службового розслідування відносно ОСОБА_1 закрити.
Ухвалою суду постановленою без виходу до нарадчої кімнати та занесеною до протоколу судового засідання від 02.10.2019 було відмовлено у задоволенні клопотання позивача про призначення судово-медичної експертизи.
Ухвалою від 25.02.2021 провадження у справі було поновлено.
У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав та просив позов задовольнити у повному обсязі.
Представник відповідача у судовому засіданні позов не визнав та заперечував щодо його задоволення з підстав викладених у відзиві на позовну заяву.
Представник третьої особи у судовому засіданні пояснив, що освідування позивача було проведено з дотриманням усіх норм законодавства.
Усною ухвалою, постановленою без виходу до нарадчої кімнати та занесеною до протоколу судового засідання, після наданих сторонами пояснень та дослідження письмових доказів, суд перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.
Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи суд дійшов наступного висновку.
У ході судового розгляду справи було встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 перебував на посаді заступника начальника сектору кримінальної поліції Житомирського районного відділення поліції Житомирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області.
15.06.2019 мобільною групою з числа поліцейських у складі заступника начальника управління - начальника інспекторського відділу УОАЗОР ГУНП підполковника поліції ОСОБА_2 , старшого інспектора ВІОС УКЗ ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 та інспектора ВІОС УКЗ ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_4 здійснено раптову перевірку оперативно-службової діяльності Житомирського районного відділення поліції Житомирського ВП ГУНП в Житомирській області.
У ході перевірки виявлено, що заступник начальника сектору кримінальної поліції Житомирського районного відділення поліції Житомирського ВП ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 перебуваючи на службі у якості помічника відповідального цього ж підрозділу, з вогнепальною зброєю, знаходився з явними ознаками алкогольного сп`яніння.
З метою встановлення ступеню алкогольного сп`яніння, перевіряючими супроводжено ОСОБА_1 до Обласного наркологічного диспансеру Житомирської міської ради, де капітана поліції ОСОБА_1 визнано таким, що перебуває у стані алкогольного сп`яніння, що підтверджується висновком щодо медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння від 15.06.2019 № 523.
ОСОБА_1 було надано пояснення, що 14.06.2019 був на оперативних заходах щодо розшуку транспортного засобу, яким заволоділи незаконно. Після повернення додому, близько 2 год. 15.06.2019 він вжив 200 грам горілки. 15.06.2019 прибувши на місце служби, його працівниками ВІОС ГУНП в Житомирській області було доставлено до обласного наркодиспансеру для проходження тесту на вміст алкоголю. Щиро розкаюється, вину визнає в повному обсязі та зобов`язується в подальшому не допускати подібних порушень дисципліни.
На підставі доповідної записки УКЗ ГУНП в Житомирській області від 18.06.2019, наказом ГУНП в Житомирській області від 18.06.2019 №752 призначено службове розслідування за фактом перебування капітана поліції ОСОБА_1 на службі у стані алкогольного сп`яніння та утворено дисциплінарну комісію для проведення службового розслідування.
У ході проведення службового розслідування ОСОБА_1 щодо факту вживання ним алкоголю 14-15.06.2019 підтримав раніше надані ним пояснення, зазначив, що йому було відомо про те, що він 15.06.2019 має заступати на добове чергування.
Наказом ГУНП від 18.06.2019 № 100 о/с на період проведення службового розслідування капітана поліції ОСОБА_1 відсторонено від виконання службових обов`язків.
За результатами проведення службового розслідування за порушення службової дисципліни, невиконання вимог пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", порушення розділів І, II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п. 14 ч. 3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, яке виразилось у перебуванні на службі у стані алкогольного сп`яніння, що негативно впливає на репутацію працівників поліції та імідж Національної поліції України в цілому, дисциплінарна комісія вважала за необхідне застосувати до старшого оперуповноваженого СКП Житомирського районного відділення поліції Житомирського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 , дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Наказом ГУНП в Житомирській області від 26.06.2019 № 763 "Про застосування дисциплінарних стягнень" за порушення службової дисципліни, невиконання вимог ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", порушення розділів І, II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п. 14 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, яке виразилось у перебуванні на службі у стані алкогольного сп`яніння, що негативно впливає на репутацію працівників поліції та імідж Національної поліції України в цілому, застосувати до старшого оперуповноваженого СКП Житомирського районного відділення поліції Житомирського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 , дисциплінарне у виді звільнення із служби в поліції.
Наказом ГУНП в Житомирській області від 05.07.2019 № 116 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби у поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) з 08.07.2019.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначений Законом України "Про Національну поліцію".
Згідно ст. 3 Закону України "Про Національну поліцію", у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено основні обов`язки поліцейського, зокрема, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Статтею 19 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до пунктів 1, 3 статті 23 Закону України "Про Національну поліцію" поліція відповідно до покладених на неї завдань здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень; вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення.
Згідно ч.1 ст. 64 Закону України "Про Національну поліцію" , особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Пункт 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - "Дисциплінарний статут").
Визначення службової дисципліни міститься у статті 1 Дисциплінарного статуту. Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Відповідно до частини другої статті 1 Дисциплінарного статуту Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
Статтею 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського врегульовано статтею 14 Дисциплінарного статуту.
Згідно з частинами першою - четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно з ч. 1, 2 ст. 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 4) попередження про неповну службову відповідність.
Згідно з ч. 1, 2, 4 ст. 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.
Згідно зі ст. 14, ч. 1 ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
Згідно з п. 1, 4 р. ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018р. №893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України", службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).
Проект наказу про призначення службового розслідування та пропозиції щодо складу дисциплінарної комісії готує структурний підрозділ, яким установлено наявність підстав для проведення службового розслідування.
За рішенням уповноваженого керівника в межах повноважень підготовку проекту наказу про призначення службового розслідування може бути доручено іншому органу (підрозділу) поліції.
Склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893.
Згідно з п. 1, 4, 7, 13, 14 р. V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.
Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.
Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.
Тобто, зі змісту вказаних норм вбачається, що поліцейським службової дисципліни має наслідком вчинення ним дисциплінарного проступку та можливості подальшого притягнення його до дисциплінарної відповідальності. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватись під час службового розслідування та оформлюватись відповідним рішенням.
В даному випадку службове розслідування проведено на підставі наказу Головного управління Національної поліції України у Житомирській області від 18.06.2019 р. №752, на підставі доповідної записки, що відповідає вимогам п. 1 р. ІІ Порядку №893.
Наказом Міністерства внутрішніх справ від 9 листопада 2016 року №1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - "Правила"), які є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських і спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.
Відповідно до пункту 1 Розділу І Правил встановлено, що вони поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - "поліція"). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Згідно з пунктом 1 Розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики.
Відповідно до ч.2, ч.4, ч.5 ст.91 Закону України "Про національну поліцію" розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.
Для поліцейських установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями.
Вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків.
Поліцейським, які виконували службові обов`язки у вихідні, святкові та неробочі дні, крім поліцейських, які працюють у змінному режимі, відповідний час для відпочинку в порядку компенсації надається протягом двох наступних місяців.
Суд критично розцінює посилання позивача щодо того, що він 15.06.2019 мав вихідний день та був вправі відпочивати на власний розсуд, оскільки позивач самостійно прибув до місця несення служби, пройшов відповідні інструктажі, отримав табельну зброю, що підтверджується його особистим підписом в книзі служби нарядів за 15.06.2019.
Відповідно до п.2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено, зокрема, перебувати на службі в нетверезому стані.
Слід також наголосити, що у поясненнях даних ОСОБА_1 не заперечується факт того, що близько 2 год. 15.06.2019 він вжив 200 грам горілки. Щиро розкаюється, вину визнає в повному обсязі та зобов`язується в подальшому не допускати подібних порушень дисципліни.
Таким чином, суд дійшов висновку про підтвердження обставин недодержання позивачем вимог невиконання вимог ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», порушення розділів І, II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п. 14 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Згідно статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Зважаючи на встановлені обставини та законодавчі норми, які їх регулюють, суд дійшов висновку, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, в повній мірі доведено, що оскаржувані накази прийнято ним на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо, а також пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).
Оскільки, позовні вимоги щодо поновлення позивача на посаді поліцейського та стягнення середній заробіток за час вимушеного прогулу є похідними від позовних вимог щодо визнання незаконними та скасування наказів №100 о/с від 18.06.2019, наказ №752 від 18.06.2019, наказ №763 від 26.06.2019 та наказ №116 о/с від 05.07.2019 правових підстав для задоволення яких суд не встановив, то у задоволенні вказаних вимог також слід відмовити.
Отже, підстави для скасування спірних наказів та для задоволення позовних вимог відсутні, тому у задоволенні позовної заяви слід відмовити у повному обсязі.
Керуючись статтями 9, 77, 90, 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.С. Токарева