Справа № 520/2354/21
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2021-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

19 квітня 2021 року № 520/2354/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бадюкова Ю.В., розглянувши в приміщенні суду у м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмен" (61145, м. Харків, вул. Клочківська, 119-А, )

до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (01001, м. Київ, вул. Б. Грінченка, 1, )

про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Будмен" (далі по тексту позивач, ТОВ «Будмен», товариство) звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (далі по тексту - відповідач, Держпродспоживслужба), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Держпродспоживслужби України № 003 від 28.01.2021 року про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу, яким накладено на ТОВ Будмен штраф у розмірі 24096, 00 грн.;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Держпродспоживслужби України на користь ТОВ «Будмен» витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката у розмірі 10000, 00 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що спірне рішення Держпродспоживслужби рішення є необґрунтованими та таким, що прийняте всупереч вимогам чинного законодавства, позаяк розміщена зовнішня реклама з інформаційним полем: « ІНФОРМАЦІЯ_1 » інформувала про акційні пропозиції у будівельному гіпермаркеті «Будмен» та про знижені ціни на акційні товари, саме тому було зображено бомби та напис «Ціни - Бомба!», а також фото фізичної особи жіночої статі у будівельній касці - символ будівельних матеріалів, будівництва та ремонту.

Проте, які саме дії, і що саме в рекламі уповноваженим особам відповідача здалося дискримінаційним, останніми не доведено.

Вказує, що висновки, викладені в експертному висновку Громадської організації «Українська Асоціація Маркетингу", які покладені в основу прийняття спірного рішення, мають лише рекомендаційний характер, не відповідає критеріям належності та допустимості доказу в адміністративній справі.

Просив позовні вимоги задовольнити повністю.

01.03.2021 року ухвалою ХОАС було прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі. Запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання копії ухвали подати до суду відзив на адміністративний позов.

30.03.2021 судом отримано відзив на позовну заяву, за змістом якого позов є безпідставним та необґрунтованим, а оспорюване рішення є правомірними та до скасування не підлягає, оскільки на фото зовнішньої реклами Позивача зображено силует оголеної верхньої частини жіночого тіла, яскраво нафарбована, на голові будівельна каска, а груди прикривають намальовані знаки бомб з палаючими фітілями, а поруч текст наступного змісту (інформаційне поле): «Ціни - Бомба! ... Будмен»». Вказує, що зображення оголеного жіночого тіла, яке жодним чином не пов`язане з об`єктом реклами (будівельним гіпермаркетом), вказує на факт уречевлення, коли жінка ототожнюється із будівельним гіпермаркетом.

Публічна демонстрація жінки і жіночої голизни чоловіки починають сприймати як нормативну, очікувану чи навіть бажану, внаслідок чого розмиваються основи суспільної моралі.

Жінці також відводиться роль яскравої етикетки, «обгортки», що має привернути увагу потенційного покупця, очевидно - чоловіка. Привабливе жіноче зображення має сформувати в чоловіка бажання заволодіти, яке підсвідомо буде перенесене на рекламований товар. Така практика є виявом патріархальних стосунків між чоловіками та жінками, де першим належить роль активного суб`єкта (погляду, дії, вибору, оцінювання), другим - пасивного об`єкта споглядання та споживання.

В даному рекламному сюжеті Позивача жіноче тіло демонструється як частина рекламованого будівельного гіпермаркету, і ось таке включення жіночого зображення у товарний ряд призводить до того, що саме тіло та сексуальність сприймається як товар, що є оречевлінням та дискримінаційним за ознакою статі.

Крім того, таке зображення оголених частин жіночого тіла задля реклами будівельного гіпермаркету, як товару, принижує гідність жінки.

Звертає увагу, що представник позивача у позовних вимогах не надав жодних пояснень стосовно того, як саме співвідноситься оголений жіночий силует та будівельний гіпермаркет, і який саме зміст закладався у текст рекламного слогану з урахуванням зображення на рекламному продукті.

Таким чином, реклама містить зображення частини жіночого тіла, груди якого прикривають намальовані знаки бомб з палаючими фітілями, яке нічим не пов`язане з рекламованим будівельним гіпермаркетом, та не має прямих асоціацій із рекламованим будівельним гіпермаркетом.

Зображення не має жодного відношення до об`єкту реклами, дана рекламна продукція є такою, що порушує стандарти дискримінаційної реклами.

Рекламний продукт, рекламодавцем якого є Позивач, є дискримінаційним за ознаками статі з використанням технологій і засобів, які діють на підсвідомість споживачів та містить зображення, що порушує етичні, моральні норми, нехтуючи правилами пристойності.

Просив у задоволенні позову відмовити повністю.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст. 229 КАС України.

Згідно положень ст. ст. 12, 257 КАС України даний спір віднесено до категорії справ, що підлягають розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, а тому суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, враховуючи, що відповідача повідомлено належним чином про наявність позову щодо стягнення суми заборгованості.

Згідно ч. 5 ст. 262 КАСУ суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Оцінивши повідомлені позивачем та відповідачем обставини, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується позивачем у липні 2020 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Будмен» навпроти будинку АДРЕСА_1 було розміщено зовнішню рекламу з інформаційним полем: « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

На фото зовнішньої реклами Позивача, де зображено силует оголеної верхньої частини жіночого тіла, яскраво нафарбована, на голові будівельна каска, а груди прикривають намальовані знаки бомб з палаючими фітілями, а поруч текст наступного змісту (інформаційне поле): «Ціни - Бомба! ... Будмен»».

При здійсненні контролю за дотриманням законодавства про рекламу щодо захисту прав споживачів та на виконання листа Держпродспоживслужби вих. № Д-154/5180-18 від 02.04.2018 р. щодо посилення контролю за дотриманням рекламодавцями, виробниками та розповсюджувачами реклами вимог Закону України «Про рекламу» стосовно реклами, що містить інформацію або зображення, що порушує етичні, гуманістичні та моральні норми, нехтує правилами пристойності, а також містить твердження, які є дискримінаційними за ознакою статі, посадовими особами відповідача було виявлено розміщення зовнішньої реклами з інформаційним полем: « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 (код щита 297а), з ознаками порушення ч. 3 ст.7, п. 2 ч. 1 ст. 8, п.8 ч. 1 ст.8 Закону України «Про рекламу», відповідно до яких реклама не повинна містити інформацію або зображень, які порушують етичні, гуманістичні, моральні норми, нехтують правилами пристойності. У рекламі забороняється вміщувати твердження, які є дискримінаційними за ознаками походження людини, її соціального і майнового стану, расової та національної належності, статі, освіти, політичних поглядів, ставлення до релігії, за мовними ознаками, родом і характером занять, місцем проживання, а також такі, що дискредитують товари інших осіб; вміщувати зображення фізичної особи або використовувати її ім`я без письмової згоди цієї особи.

Головним управлінням Держпродспоживслужби у Харківській області був надісланий лист від 25.08.2020 р. №5.2-057/2/10222-20 до Всеукраїнської громадської організації «Українська Асоціація Маркетингу» з проханням провести незалежну експертизу вищезазначеного рекламного зображення щодо відповідності Закону України «Про рекламу».

Листом від 16.09.2020 №Вх-057/01-05/17787-20 ВГО «Українська Асоціація Маркетингу» до Головного управління було надіслано експертний висновок № 8-2020 від 03.09.2020, в якому зазначено, що реклама будівельного гіпермаркету «Будмен» є дискримінаційною та порушує вимоги ч. 3 ст.7, ч.1 ст.8 Закону України «Про рекламу», а також пункту 5.2.8 (а) статті 5 Стандарту «Недискримінаційна реклама за ознакою статі» - СОУ 2-2011.

Головним управлінням було складено протокол про порушення законодавства про рекламу від 03.11.2020 № 212, а також прийнято рішення про початок розгляду справи про порушення законодавства про рекламу від 02.12.2020 №215.

Як вбачається з копії протоколу засідання стосовно справи про порушення законодавства про рекламу від « 22» «грудня» 2020 р. службовими особами державного органу у справах захисту прав споживачів: головним спеціалістом відділу контролю у сфері торгівлі, робіт та послуг, реклами, дотриманням антитютюнового законодавства та пробірного контролю Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області Пастуховою А.О., в.о. начальника управління Сазоновою О.П., було вирішено, у зв`язку із доведенням факту порушення ч. 3 ст.7, п. 2 ч. 1 ст. 8, п. 8 ч.1 ст. 8 Закону України «Про рекламу» запропонувати керівнику Держпродспоживслужби прийняти рішення про накладення штрафу на рекламодавця ТОВ «Будмен» за недотримання встановлених законом вимог щодо змісту реклами та у замовленні розповсюдження реклами, в якій недотримано встановлені законом вимоги щодо її змісту, у відповідності до ч. 4 ст. 27 Закону України «Про рекламу» та Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про рекламу, затвердженого постановою КМУ від 26.05.2004 № 693.

На підставі матеріалів справи та протоколу засідання № 236 Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області від 22.12.2020, надісланих до Держпродспоживслужби листом від 28.12.2020 № 5.2-057/2/16570-20 заступником Голови Держпродспоживслужби А.А. Андрущаком було прийнято рішення № 0003 від 28.01.2021 року про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу, згідно якого за недотримання встановлених законом вимог щодо змісту реклами накласти на рекламодавця ТОВ «Будмен» штраф у розмірі 24096, 00 грн.

Вважаючи рішення про накладення штрафу за порушення законодавства про рекламу протиправним, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади рекламної діяльності в Україні та регулювання відносин, що виникають у процесі виробництва, розповсюдження та споживання реклами визначені Законом України "Про рекламу" від 03.07.1996 №270/96-ВР (далі Закон №270/96-ВР), відповідно до ст.1 якого, реклама - інформація про особу чи товар, розповсюджена в будь-якій формі та в будь-який спосіб і призначена сформувати або підтримати обізнаність споживачів реклами та їх інтерес щодо таких особи чи товару.

Згідно з ч.1 ст.26 Закону №270/96-ВР, контроль за дотриманням законодавства України про рекламу щодо захисту прав споживачів реклами здійснює у межах своїх повноважень центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів.

Відповідно до п.1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 №667, Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у галузі, в тому числі, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері.

Відповідно до ч.2 ст.26 Закону №270/96-ВР, відповідний орган державної влади має право: вимагати від рекламодавців, виробників та розповсюджувачів реклами усунення виявлених порушень вимог законодавства; надавати (надсилати) рекламодавцям, виробникам та розповсюджувачам реклами обов`язкові для виконання приписи про усунення порушень, а рекламодавці, виробники та розповсюджувачі реклами, на вимогу органів державної влади, на які згідно із законом покладено контроль за дотриманням вимог законодавства про рекламу, зобов`язані надавати документи, усні та/або письмові пояснення, відео- та звукозаписи, а також іншу інформацію, необхідну для здійснення ними повноважень щодо контролю.

Статтею 7 Закону №270/96-ВР передбачено, що основними принципами реклами є законність, точність, достовірність, використання форм та засобів, які не завдають споживачеві реклами шкоди.

Згідно з ч. 3 ст. 7 Закону №270/96-ВР, реклама не повинна містити інформації або зображень, які порушують етичні, гуманістичні, моральні норми, нехтують правилами пристойності.

У рекламі забороняється вміщувати твердження, які є дискримінаційними за ознаками походження людини, її соціального і майнового стану, расової та національної належності, статі, освіти, політичних поглядів, ставлення до релігії, за мовними ознаками, родом і характером занять, місцем проживання, а також такі, що дискредитують товари інших осіб (п.2 ч.1 ст.8 Закону №270/96-ВР).

Відповідно до ст.1 Конвенції ООН про ліквідацію всіх форм дискримінації щодо жінок від 18.12.1979, ратифікованої Україною 12.03.1981, поняття "дискримінація щодо жінок" означає будь-яке розрізнення, виняток або обмеження за ознакою статі, спрямовані на ослаблення чи зведення нанівець визнання, користування або здійснення жінками, незалежно від їхнього сімейного стану, на основі рівноправності чоловіків і жінок, прав людини та основних свобод у політичній, економічній, соціальній, культурній, громадській або будь-якій іншій галузі.

Згідно з абз.4 ст.1 Закону України "Про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків" від 08.09.2005 №2866-ІV, дискримінація за ознакою статі - ситуація, за якої особа та/або група осіб за ознаками статі, які були, є та можуть бути дійсними або припущеними, зазнає обмеження у визнанні, реалізації або користуванні правами і свободами або привілеями в будь-якій формі, встановленій Законом України "Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні", крім випадків, коли такі обмеження або привілеї мають правомірну об`єктивно обґрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.1 Закону України "Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні" від 06.09.2012 №5207-VІ, дискримінація - ситуація, за якої особа та/або група осіб за їх ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, віку, інвалідності, етнічного та соціального походження, громадянства, сімейного та майнового стану, місця проживання, мовними або іншими ознаками, які були, є та можуть бути дійсними або припущеними (далі - певні ознаки), зазнає обмеження у визнанні, реалізації або користуванні правами і свободами в будь-якій формі, встановленій цим Законом, крім випадків, коли таке обмеження має правомірну, об`єктивно обґрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними.

Відповідно до статті 5 Стандарту "Недискримінаційна реклама за ознакою статі" - СОУ 2-2011, що зареєстрований Державним підприємством "Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості (ДП УкрДНЦ)", який зареєстрований 30.07.2012 за №249, передбачено, що реклама не повинна застосовувати двозначних виразів, які можуть бути трактовані, як образа для людини однієї чи іншої статті. Реклама вважається дискримінаційною за ознакою статі та порушує добросовісну маркетингову практику, якщо:

а) Реклама зображує чи описує жінку або чоловіка як прикрасу чи сексуальний об`єкт, включає натяки на статеві стосунки та сексуальність людей, які нічим не пов`язані з рекламованим продуктом, та не мають прямих асоціацій зі споживанням рекламованого продукту, товару, послуг тощо;

порушення посилюється, якщо сексуальність людини зображується чи описується принизливо, зневажливо, наклепницьким чином (для людської гідності) через мову, позування, вербальні або невербальні натяки тощо.

б) Реклама вважається дискримінаційною за ознакою статі та порушує добросовісну маркетингову практику, якщо вона стверджує або натякає, що роль однієї статі у соціальному, економічному і культурному житті нижча, ніж іншої.

Відповідно до п.5.2.8(а) статті 5 Стандарту "Недискримінаційна реклама за ознакою статі" - СОУ 2-2011 Реклама вважається дискримінаційною за ознакою статі та порушує добросовісну маркетингову практику, якщо реклама зображує чи описує жінку або чоловіка як прикрасу чи сексуальний об`єкт, включає натяки на статеві стосунки та сексуальність людей, які нічим не пов`язані з рекламованим продуктом, та не мають прямих асоціацій зі споживанням рекламованого продукту, товару, послуг тощо; порушення посилюється, якщо сексуальність людини зображується чи описується принизливо, зневажливо, наклепницьким чином (для людської гідності) через мову, позування, вербальні або невербальні натяки тощо).

Згідно з п.5.2.9 статті 5 Стандарту "Недискримінаційна реклама за ознакою статі" - СОУ 2-2011, реклама не вважається дискримінаційною за ознакою статі та не порушує належної добросовісної рекламної та маркетингової практики, коли вона зображує оголене людське тіло чи умовно вдягнених людей, якщо це пов`язано з рекламованим продуктом, має прямі асоціацій зі споживанням рекламованого продукту, товару, послуг тощо, відповідає чинному законодавству, та не принижує людської гідності, не порушує норм суспільної культури та моралі, які вважаються загальновизнаними більшістю споживачів (читачів, глядачів, покупців, відвідувачів тощо) рекламного продукту у даному суспільстві.

Цей Стандарт поширюється на різні види, форми та засоби реклами, у тому числі засоби масової інформації, які впливають на формування суспільного ставлення та моделей соціо-економічних відносин, та який призначено для органів виконавчої влади, юридичних і фізичних осіб, які розробляють, експортують, перевіряють чи застосовують стандарти.

Відповідно до ст.2 Конвенції ООН про ліквідацію всіх форм дискримінації щодо жінок, встановлено, що Держави-сторони засуджують дискримінацію щодо жінок в усіх їх формах, погоджуються негайно всіма відповідними заходами здійснювати політику ліквідації дискримінації щодо жінок.

Судом встановлено, що зовнішня реклама позивача, на якій зображено силует оголеної верхньої частини жіночого тіла, яскраво нафарбованої, на голові будівельна каска, а груди прикривають намальовані знаки бомб з палаючими фітілями, а поруч текст наступного змісту (інформаційне поле): «Ціни - Бомба! ... Будмен»» є дискримінаційною та порушує вимоги ч.3 ст.7, ч.1 ст.8 Закону №270/96-ВР та п.2.8(а) та п.5.2.9 статті 5 Стандарту "Недискримінаційна реклама за ознакою статі" - СОУ 2-2011.

Суд зазначає, що реклама містить зображення оголеної верхньої частини жіночого тіла без будь-якого одягу, на голові будівельна каска, а груди прикривають намальовані знаки бомб з палаючими фітілями, що жодним чином не пов`язане з об`єктом реклами (будівельним гіпермаркетом), вказує на факт уречевлення, коли жінка ототожнюється із будівельним гіпермаркетом, що жодним чином не пов`язано з об`єктом реклами (будівельними матеріалами та цінами на них).

Враховуючи викладене, суд погоджується із твердженнями відповідача, про те, що в даній рекламі жіноче тіло демонструється як частина рекламованого будівельного гіпермаркету, не має прямих асоціацій із рекламованим будівельним гіпермаркетом й таке зображення оголених частин жіночого тіла задля реклами будівельного гіпермаркету, як товару, принижує гідність жінки.

Представник позивача не надав жодних пояснень стосовно того, як саме співвідноситься оголений жіночий силует та будівельний гіпермаркет, і який саме зміст закладався у текст рекламного слогану з урахуванням зображення на рекламному продукті.

Зображення не має жодного відношення до об`єкту реклами, дана рекламна продукція є такою, що порушує стандарти дискримінаційної реклами.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що складений Громадською організацією "Українська Асоціація Маркетингу" експертний висновок від 03.09.2020 № 8-2020 не відповідає вимогам ст.101 КАС України.

Суд зазначає, що вимоги ст.101 КАС України поширюються на висновок експерта, складений внаслідок проведення експертизи, призначеної ухвалою суду в межах розгляду адміністративної справи.

Відповідно до ст.29 Закону №270/96-ВР, об`єднання громадян та об`єднання підприємств у галузі реклами мають право здійснювати незалежну експертизу реклами та нормативно-правових актів з питань реклами щодо відповідності вимогам законодавства України та давати відповідні рекомендації рекламодавцям, виробникам і розповсюджувачам реклами.

Громадська організація "Українська Асоціація Маркетингу" (код за , місцезнаходження: Україна, 03680, місто Київ, проспект Перемоги, буд.54/1) зареєстрована 18.08.1999 (дата запису - 17.01.2005; номер запису: 0004285). Основним видом діяльності організації за КВЕД є 94.99 Діяльність інших громадських організацій, н. в. і. у. (https://usr.minjust.gov.ua/content/free-search/person-result).

Відповідно до пп.3.3.7 п.3.7 Статуту Громадської організації "Українська Асоціація Маркетингу", затвердженого конференцією ВГО "Українська Асоціація Маркетингу" 30.11.2016 (оприлюднено на порталі електронних сервісів реєстраційний номер справи 1_074_004285_04 Код:53), завданням організації є участь у запровадженні заходів щодо встановлення стандартів якості у роботі маркетологів та рекламістів, сприяння усуненню недобросовісної конкуренції, проведення відповідних експертиз у сфері маркетингу, менеджменту, реклами та консалтингу.

Таким чином, експертний висновок від 03.09.2020 № 8-2020 складений Громадською організацією "Українська Асоціація Маркетингу" у межах власної статутної діяльності та згідно з вимогами ст.29 Закону №270/96-ВР.

Суд бере до уваги посилання позивача на те, що зазначений експертний висновок має рекомендаційний характер, проте за приписами ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Саме за наслідками розгляду даної справи суд, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, дійшов висновку про дискримінаційний характер реклами, наявність у ній інформації, яка нехтує правилами пристойності.

Питання накладення уповноваженими особами Держспоживінспекції та її територіальних органів штрафів на рекламодавців, виробників і розповсюджувачів реклами за порушення законодавства про рекламу визначено Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про рекламу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 26 травня 2004 №693 (далі - Порядок №693).

Відповідальність за порушення законодавства про рекламу передбачено ст.27 Закону №270/96-ВР, згідно з п.1 ч.4, ч.6 якої центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів накладає штрафи на рекламодавців за вчинення дій, передбачених п.1 ч.2 цієї статті, а саме за недотримання встановлених законом вимог щодо змісту реклами - у розмірі п`ятикратної вартості розповсюдженої реклами; за неподання або подання завідомо недостовірної інформації щодо вартості розповсюдженої реклами та/або виготовлення реклами та/або вартості розповсюдження реклами центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, необхідної для здійснення ними передбачених цим Законом повноважень - у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У разі неможливості встановлення вартості реклами, розповсюдженої з порушенням вимог цього Закону, на рекламодавців та розповсюджувачів реклами рішенням центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, накладається штраф у розмірі до 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (ч.7 ст.27 Закону №270/96-ВР).

Вказані положення також містяться у п.2 Порядку №693.

Відповідно до ч.2 ст.26 Закону №270/96-ВР, відповідний орган державної влади має право приймати рішення про зупинення розповсюдження відповідної реклами.

Відповідно до п.9 Порядку №693, підставою для розгляду справи про порушення законодавства про рекламу (далі - справа) є відповідний протокол, складений уповноваженою посадовою особою Антимонопольного комітету, Національної ради з питань телебачення і радіомовлення, Мінфіну, НКЦПФР або Держспоживінспекції та її територіальних органів.

Протокол розглядається у місячний строк. За наявності ознак порушення законодавства про рекламу приймається рішення про початок розгляду справи (п.п.10, 11 Порядку №693).

Згідно з п.13 Порядку №693, посадові особи Держспоживінспекції та її територіальних органів, які розглядають справу:

перевіряють відповідність реклами вимогам законодавства до змісту та достовірності реклами, порядку її виготовлення і розповсюдження;

отримують документи, усні чи письмові пояснення, відео- та звукозаписи, а також іншу інформацію, що стосується порушень законодавства про рекламу;

готують попередні висновки і вносять їх на розгляд Голови Держспоживінспекції, його заступників, начальників територіальних органів Держспоживінспекції, їх заступників.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною першою статті 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень, суди перевіряють, зокрема, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

За результатами розгляду справи суд дійшов висновку, що суб`єкт владних повноважень відповідач у справі, діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені чинним законодавством, а спірне рішення відповідає встановленим у частині другій статті 2 КАС України критеріям правомірності, обґрунтованості, неупередженості, добросовісності, розсудливості, пропорційності та своєчасності, а відтак до скасування не підлягає.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, обґрунтував обставини, на яких ґрунтуються його заперечення, а позивач не довів ті обставини, на яких ґрунтуються його позовні вимоги.

Отже, у задоволенні позову суд відмовляє повністю.

Керуючись ст. ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Будмен" (61145, м. Харків, вул. Клочківська, 119-А, ) до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (01001, м. Київ, вул. Б. Грінченка, 1, ) про визнання протиправним та скасування рішення залишити без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку, передбаченому п.п. 15.5. п. 15 ч. 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 19.04.2021 року.

Суддя Бадюков Ю.В.