Справа № 640/3161/21
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2021-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 квітня 2021 року м. Київ № 640/3161/21

Окружний адміністративний суд міста Києва в складі головуючого судді Качура І.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ ПРОМТЕК»

до Головного управління ДПС у м. Києві

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень- рішень,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» з адміністративним позовом до Головного управління ДПС в м. Києві, в якому з урахуванням уточнення позовних вимог просило суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 21 жовтня 2020 року, що прийняте Головним управлінням Державної податкової служби у м. Києві;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 22 жовтня 2020 року, що прийняте Головним управлінням Державної податкової служби у м. Києві;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 22600416 від 11 листопада 2020 року, що прийняте Головним управлінням Державної податкової служби у м. Києві;

- зобов`язати ГУ ДПС у м. Києві здійснити коригування даних в інформаційній системі органів ДПС, шляхом виключення з інтегрованої картки платника ТОВ «Компанія «Промтек» за орендною платою за землю з юридичних осіб запису про нарахування пені в сумі 1 132 166, 83 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.02.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, яку вирішено розглядати за правила загального позовного провадження.

Мотивуючи позовні вимоги позивач посилається на неможливість користуватися майном, наданим йому в оренду, що виключає підстави стягнення плати за користування земельною ділянкою.

Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечує, вказавши, що податковий орган діяв у відповідності до норм чинного законодавства, а відтак позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню. Окрім того, Рішенням ДПС України від 15.02.2020 № 3455/6/99-00-06-03-02-06 податкове повідомлення-рішення від 11.11.2020 № 22600416 скасовано.

Відповідно до Протоколу судового засідання Окружного адміністративного суду міста Києва суду від 14.04.2021 року по справі № 640/3161/21 суд оголосив про перехід розгляду справи за правилами спрощеного провадження на підставі ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається з наявних матеріалів справи, 25.08.2020 та 26.08.2020 ТОВ «Промтек» були подані уточнюючі податкові декларації з плати за землю на зменшення податкового зобов`язання за липень-грудень 2017 року, за 2018 рік, 2019 рік, 2020 рік та зменшена сума податкових зобов`язань з орендної плати за землю до « 0», 27.08.2020 ТОВ «Промтек» сплачено податковий борг з орендної плати за землю у загальному розмірі 3 200 000, 00 грн.

Надалі, Головним управлінням ДПС у м. Києві проведено камеральну перевірку вищевказаних уточнюючих податкових декларацій з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2017 рік Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек», за результатами чого складено акт камеральної перевірки від 21.09.2020 № 266/26-15-04-12-11/34527354, в якому встановлено, що сума податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб зазначена ТОВ «Компанія «Промтек» в уточнюючих податкових деклараціях з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за липень 2017, за серпень 2017, за вересень 2017, за жовтень 2017, за листопад 2017, за грудень 2017, відповідно, реєстраційний номер від 25.08.2020, реєстраційний номер від 26.08.2020, реєстраційний номер від 26.08.2020, реєстраційний номер від 26.08.2020, реєстраційний номер від 26.08.2020, є нижча ніж визначено за результатами камеральної перевірки, оскільки обчислення суми податкового зобов`язання проведена товариством без урахування норм визначених пунктами 288.1, 288.2, 288.3, 2884 статті 288 Податкового кодексу України.

На підставі акту камеральної перевірки від 21.09.2020 № 266/26-15-04-12-11/34527354, ГУ ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення № від 21 жовтня 2020 року, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем орендна плата з юридичних осіб на суму 1254272, 26 грн. (один мільйон двісті п`ятдесят чотири тисячі двісті сімдесят дві гривні, 26 копійок), з них за податковими зобов`язаннями: 1003417,81 грн., за штрафними санкціями - 250854, 45 грн.

Актом ГУ ДПС у м. Києві від 24.09.2020 № 269/26-15-04-12-11/34527354 «Про результати камеральної перевірки уточнюючої податкової декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2018 рік Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» встановлено, що сума податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб зазначена ТОВ «Компанія «Промтек» в уточнюючій податковій декларації з плати за землю за 2018 рік (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) реєстраційний номер від 26.08.2020, є нижча ніж визначено за результатами камеральної перевірки, оскільки обчислення суми податкового зобов`язання проведена товариством без урахуванням норм визначених пунктами 288.1, 288.2, 288.3, 2884 статті 288 Податкового кодексу України.

На підставі акту камеральної перевірки від 24.09.2020 № 269/26-15-04-12-11/34527354, ГУ ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення № від 22 жовтня 2020 року, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем орендна плата з юридичних осіб на суму 2848411, 97 грн. (два мільйони вісімсот сорок вісім тисяч чотириста одинадцять гривень, 97 копійок), з них за податковими зобов`язаннями: 1898941,31 грн., за штрафними санкціями - 949470,66 грн.

Актом ГУ ДПС у м. Києві від 15.10.2020 № 833/26-15-04-16-20 «Про результати камеральної перевірки з питань дотримання вимог податкового законодавства в частині своєчасності сплати орендної плати за землю ТОВ «КОМПАНІЯ «ПРОМТЕК», встановлено порушення строків сплати орендної плати за землю.

На підставі акту камеральної перевірки від 15.10.2020 № 833/26-15-04-16-20, ГУ ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення № 22600416 від 11 листопада 2020 року, яким зобов`язано сплатити штраф у розмірі 20% у сумі 1 137 192,44 грн.

ГУ ДПС у м. Києві листом від 19.11.2020 №149540/10/26-15-13-07-10 повідомлено ТОВ «Компанія «Промтек», що згідно з даними інформаційно-телекомунікаційної системи контролюючого органу в інтегрованій картці ТОВ «Компанія «Промтек» по орендній платі з юридичних осіб станом на 01.11.2020 нарахована пеня у розмірі 1 132 166, 83 грн. у зв`язку з подачею ТОВ «Компанія «Промтек» уточнюючих податкових розрахунків земельного податку від 30.04.2020, 25.08.2020 та від 26.08.2020 на зменшення податкових зобов`язання по орендній платі з юридичних осіб за попередні періоди.

Не погоджуючись з висновками контролюючого органу, вважаючи податкові повідомлення-рішення № від 21 жовтня 2020 року, № від 22 жовтня 2020 року, № 22600416 від 11 листопада 2020 року протиправними, та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду, при вирішенні якого суд виходить з наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України, який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Під грошовим зобов`язанням платника податків, згідно з підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, розуміється сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до підпункту 14.1.157 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України податкове повідомлення-рішення - письмове повідомлення контролюючого органу (рішення) про обов`язок платника податків сплатити суму грошового зобов`язання, визначену контролюючим органом у випадках, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, або внести відповідні зміни до податкової звітності.

Частиною 1 статті 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані, в розрізі положень частини 2 статті 72 КАС України встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 КАС України Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ч. 1 ст. 75 КАС України).

Разом з цим, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 76 КАС України).

При цьому, у відповідності до частини 2 статті 74 обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З матеріалів справи вбачається, 21 червня 2007 року між Київською міською радою (орендодавець) та ТОВ «Компанія «Промтек» (орендар) укладено договір оренди земельної ділянки, згідно якого орендодавець на підставі рішення від 29 березня 2007 року№409/1070, за актом приймання-передачі передає, а орендар приймає в оренду (строкове платне користування) земельну ділянку, визначену цим договором.

Пунктом 2.1 договору закріплено, що цільове використання земельної ділянки - для будівництва, експлуатації та обслуговування культурно-розважального комплексу з торговельними, адміністративно-офісними приміщеннями та паркінгом загального користування.

Згідно пункту 8.1 цього договору, орендодавець зобов`язаний передати у користування земельну ділянку у стані, що відповідає умовам цього договору.

Пунктом 2.2 договору також закріплено, що земельна ділянка, яка передається в оренду, не має недоліків, що можуть перешкоджати її ефективному використанню

12 грудня 2013 року сторонами підписано угоду про поновлення та внесення змін до договору оренди земельної ділянки, згідно якої строк дії договору поновлено на п`ять років.

Решта наведених положень договору залишилися без змін.

Відповідно до статті 24 Закону України «Про оренду землі» від 06 жовтня 1998 року №161-ХІV з наступними змінами та доповненнями у редакції на час виникнення спірних правовідносин, орендодавець має право вимагати від орендаря, зокрема, використання земельної ділянки за цільовим призначенням згідно з договором оренди.

Тим часом, відповідно до статті 25 цього Закону, орендар земельної ділянки має право самостійно господарювати на землі з дотриманням умов договору оренди землі.

Відповідно до умов пункту 4.1 договору оренди, визначена договором орендна плата за земельну ділянку становить платіж, який орендар самостійно розраховує та вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою у грошовій формі.

Позивач (орендар за договором оренди) не має можливості використовувати земельну ділянку за цільовим призначенням згідно пункту 2.1. договору, а саме для будівництва, експлуатації та обслуговування культурно-розважального комплексу з торговельними, адміністративно-офісними приміщеннями та паркінгом загального користування.

Натомість, земельна ділянка використовується третіми особами без належної правової підстави. На земельній ділянці розташовані металеві некапітальні гаражі, пункт охорони автостоянки, на частині ділянці нанесено паркувальну розмітку. Територія земельної ділянки по периметру повність огороджена та використовується для надання комерційних послуг з платного паркування автомобілів Обслуговуючим кооперативом «Стоянка -20».

Факт самовільного зайняття третіми особами земельної ділянки підтверджуються документами, які наявні в матеріалах справи зокрема, судовими рішеннями (рішенням Господарського суду міста Києва від 19 червня 2008 року у справі № 2/190, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного господарського суду від 12 серпня 2008 року, та рішенням Господарського суду міста Києва від 09 квітня 2008 року, яке залишено без змін постановою Вищого господарського суду України від 23 грудня 2008 року), протоколами фіксації адвокатом самовільного зайняття земельної ділянки третіми особами, а також Актом перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом земельної ділянки, складеним контролюючим органом - Головним управлінням Держгеокадастру у Київській області від 18.09.2020 року № 1173-ДК/914/А/09/01/-20.

З урахуванням наведеного вище, судом встановлено, що позивач був позбавлений можливості користуватися наданою в оренду земельною ділянкою.

Спірними по справі є податкові повідомлення-рішення про визначення податкового зобов`язання з орендної плати за землю з юридичних осіб.

Порядок та підстави справляння орендної плати за землю визначено ст. 288 Податкового кодексу України.

За приписами зазначеної норми, підставою для нарахування орендної плати на земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.

Органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування, які укладають договори оренди землі, повинні до 1 лютого подавати контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки переліки орендарів, з якими укладено договори оренди землі на поточний рік, та інформувати відповідний контролюючий орган про укладення нових, внесення змін до існуючих договорів оренди землі та їх розірвання до 1 числа місяця, що настає за місяцем, у якому відбулися зазначені зміни.

Платником орендної плати є орендар земельної ділянки.

Об`єктом оподаткування є земельна ділянка, надана в оренду.

Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.

Розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою 3 відсотків нормативної грошової оцінки; не може перевищувати:

а) для земельних ділянок, наданих для розміщення, будівництва, обслуговування та експлуатації об`єктів енергетики, які виробляють електричну енергію з відновлюваних джерел енергії, включаючи технологічну інфраструктуру таких об`єктів (виробничі приміщення, бази, розподільчі пункти (пристрої), електричні підстанції, електричні мережі), - 3 відсотки нормативної грошової оцінки;

б) для земельних ділянок, які перебувають у державній або комунальній власності та надані для будівництва та/або експлуатації аеродромів - чотирикратний розмір земельного податку, що встановлюється цим розділом;

в) для інших земельних ділянок, наданих в оренду, - 12 відсотків нормативної грошової оцінки;

Податковий період, порядок обчислення орендної плати, строк сплати та порядок її зарахування до бюджетів застосовується відповідно до вимог статей 285-287 цього розділу.

Відповідно до пункту 285.1 статті 285 Податкового кодексу України базовим податковим (звітним) періодом для плати за землю є календарний рік.

Згідно з пункту 287.1 статті 287 Податкового кодексу України власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою.

У разі припинення права власності або права користування земельною ділянкою плата за землю сплачується за фактичний період перебування землі у власності або користуванні у поточному році.

Згідно підпункту 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою.

Суд звертає увагу, що спірні правовідносини не регулюються виключно нормами Податкового кодексу України з наступних підстав.

За приписами підпункту 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, орендна плата вноситься орендодавцем за користування земельною ділянкою.

За своєю правовою природою укладений між позивачем та Київською міською радою договір оренди земельної ділянки є договором найму (оренди) у розумінні статті 759 Цивільного кодексу України.

Відповідно до частини 6 статті 762 Цивільного кодексу України наймач звільняється від плати за весь час, протягом якого майно не могло бути використане ним через обставини, за які він не відповідає.

Як підтверджується матеріалами справи та встановлено судом раніше, позивач був позбавлений можливості користуватися наданою в оренду земельною ділянкою, тому підстави для нарахування плати за договорами оренди відсутні.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Разом з тим, судом зазначається, що позивачем було доведено неможливість користування наданою в оренду земельною ділянкою, а тому і підстав для сплати орендної плати, яка вноситься орендодавцем за користування земельною ділянкою, не має.

Також, судом встановлено, що під час процедури адміністративного оскарження позивачем податкового повідомлення-рішення від 11.11.2020 № 22600416 Рішенням ДПС України від 15.02.2020 № 3455/6/99-00-06-03-02-06 скасовано, а відтак суд дійшов до правового висновку, що позов в цій частині задоволенню не підлягає.

Стосовно вимоги позивача про зобов`язання ГУ ДПС у м. Києві здійснити коригування даних в інформаційній системі органів ДПС, шляхом виключення з інтегрованої картки платника ТОВ «Компанія «Промтек» за орендною платою за землю з юридичних осіб запису про нарахування пені (скасування пені) в сумі 1 132 166, 83 грн., суд зазначає наступне.

Організацію діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) визначає Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 №422 (далі - Порядок №422).

У відповідності до пункту 2 Порядку №422 інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами, а інформаційна система органів ДФС - інтегрована структура, що складається з одного чи більшої кількості процесів, компонентів апаратного та програмного забезпечення, засобів та персоналу, що забезпечує можливість задоволення встановленої потреби або цільової функції.

В свою чергу, коректність даних інформаційної системи - відповідність інформації, що зберігається в інформаційній системі, встановленим алгоритмам (правилам) її співставності та логічного і арифметичного контролю.

Згідно із пунктом 3 Порядку №422 оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС.

Відповідно до п. 4 Порядку №422 відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Пунктом 5 Порядку №422 визначено, що контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень.

Дії працівників органів ДФС при відображенні в інформаційній системі органів ДФС первинних показників фіксуються із зазначенням ідентифікатора користувача, дати та часу дії.

При виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.

У разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи.

У разі встановлення, що перекручення (викривлення) показників допущене у результаті умисних дій працівників органів ДФС, такі працівники притягуються до відповідальності у встановленому законодавством порядку.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань, у тому числі нарахування пені створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі відсутності підстав для нарахування пені та/або скасування податкового повідомлення-рішення, податкової вимоги, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Подібна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 19.02.2019 у справі та від 26.02.2019 у справі №805/4374/15-а.

Відтак суд зазначає, що наявність в інтегрованій картці ТОВ «Компанія «Промтек» () даних про пеню в сумі 1 132 166, 83 грн. не спростовано відповідачем.

Враховуючи зазначене, у суду наявні підстави для зобов`язання Головного управління ДПС у м. Києві здійснити коригування в інформаційній системі органів ДПС даних інтегрованої картки ТОВ «Компанія «Промтек» () шляхом виключення із неї пені в сумі 1 132 166, 83 грн.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, перевіривши та проаналізувавши матеріали справи і надані сторонами докази за правилами, встановленими статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позову.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з наявної у матеріалах справи квитанції, позивачем під час звернення з даним позовом до суду сплачено судовий збір у розмірі 22 700,00 грн. Відтак, враховуючи розмір задоволених позовних вимог, суд присуджує на користь позивача судові витрати у розмірі 22 700,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» (01004, м. Київ, вул. Басейна, буд. 5Б, ) до Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, код ЄДРПОУ 4314126) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 21 жовтня 2020 року, що прийняте Головним управлінням Державної податкової служби у м. Києві.

3. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 22 жовтня 2020 року, що прийняте Головним управлінням Державної податкової служби у м. Києві.

4. Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у м. Києві здійснити коригування даних в інформаційній системі органів ДПС, шляхом виключення з інтегрованої картки платника ТОВ «Компанія «Промтек» за орендною платою за землю з юридичних осіб запису про нарахування пені в сумі 1 132 166, 83 грн.

5. В іншій частині позовних вимог відмовити.

6. Стягнути з Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, код ЄДРПОУ 4314126) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Промтек» (01004, м. Київ, вул. Басейна, буд. 5Б, ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 22 700,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Рішення суду може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку, встановленому ст. ст. 293-297 КАС України. Апеляційна скарга подається протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.А. Качур