Справа № 560/3236/21
Суддя: Матущак В.В.
Дата ухвалення: 2021-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/3236/21
УХВАЛА

іменем України

15 квітня 2021 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Матущака В.В., розглянувши адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

ФОП ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС в Хмельницькій області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення від 03.12.2018 №; 03.12.2018 №; від 03.12.2018 №;

- визнати протиправною та скасувати податкові вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 19.02.2019 №Ф-2132-51та від 03.12.2018 №.

Ухвалою від 29.03.2021 суд відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

На адресу суду від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та проведення розгляду справи з викликом осіб, оскільки дана справа не є справою незначної складності, зважаючи на предмет спору та предмет доказування, на характер спірних правовідносин та інше, з метою всебічного встановлення обставин справи її розгляд, необхідно проводити за правилами загального провадження.

Дослідивши подане клопотання, матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини 4 статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Враховуючи наведене, суд повинен перевірити обґрунтованість заперечень відповідача щодо необхідності розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

При цьому суд зауважує, що сторони мають можливість подати усі наявні у них докази, які не були подані раніше, а також звернути увагу суду на ті чи інші обставини, що мають значення для вирішення справи, відтак розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження не обмежує право відповідача на надання пояснень по суті позовних вимог та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення, відтак клопотання відповідача є необґрунтованим і не підлягає задоволенню.

Крім того, відповідач заявив клопотання про залишення позову без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду.

Дослідивши подане клопотання, матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з положеннями частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частиною першою статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 4 статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків.

Нормою, що регулює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно з пунктом 56.1 статті 56 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Пунктом 56.23 статті 56 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що оскарження рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється у порядку, визначеному цією статтею з урахуванням таких особливостей: скарга на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних подається до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику; скарга на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних розглядається в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, за участі уповноваженої особи центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику; скарга на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних розглядається протягом 10 календарних днів з дня отримання такої скарги центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику. Термін розгляду скарги не може бути продовженим; якщо вмотивоване рішення за скаргою платника податків на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних не надсилається платнику податків протягом 10-денного строку, така скарга вважається повністю задоволеною на користь платника податків з дня, наступного за останнім днем зазначеного строку.

Відповідно до абзаців 1-3 пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Статтею 102 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено строк давності тривалістю 1095 днів (2555 днів у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу).

При цьому 26.11.20 Верховний Суд при розгляді справи № 500/2486/19 прийшов до наступних висновків: зазначений у пункті 102.1 статті 102 ПК України строк є саме строком давності, який має матеріально-правову природу, а тому не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду. Між правовою природою матеріально-правового строку давності в податкових правовідносинах та процесуального строку звернення до адміністративного суду є сутнісна різниця, а тому помилковим є ототожнення їх призначення при використанні.

Враховуючи викладене, Верховний Суд вважає помилковим твердження про те, що як за загальним правилом, так і у разі попереднього адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення строк звернення до суду становить 1095 днів відповідно до положень пункту 56.18 статті 56 ПК України, оскільки ця норма права не встановлює процесуальних строків, а лише закріплює право платника податків на оскарження податкового повідомлення- рішення чи іншого рішення в суді в будь-який момент після його отримання із застереженням про те, що реалізація такого права за загальним правилом стає неможливою поза строками давності, які закріплені в статті 102 ПК України.

При цьому при розгляді цієї ж справи Верховний Суд відступив від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в постанові Верховного Суду від 3 квітня 2020 року у справі №2540/2576/18, у частині того, що строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду, у тому числі після використання процедури адміністративного оскарження, становить 1095 днів з дня отримання платником податків рішення, що оскаржено. Норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду.

Враховуючи зазначене, податкові повідомлення-рішення, оскаржуються в судовому порядку у строки, визначені абзацом 1 частини 2 статті 122 КАС України - протягом шести місяців, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як встановив суд, предметом розгляду даного позову є оскарження податкових повідомлень-рішень від 03.12.2018.

Разом з тим, суд встановив, що в провадженні судді Хмельницького окружного адміністративного суду Матущака В.В. вже перебувала адміністративна справа №560/389/19 за позовом ФОП ОСОБА_1 до Головного управління ДФС в Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування рішень

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 17.04.2019 вирішено позов задовольнити. Визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення від 03.12.2018 №, №, №. Визнати протиправною та скасувати податкову вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 19.02.2019 №Ф-2132-51. Визнати протиправною та скасувати податкову вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 03.12.2018 №252211303.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 07.08.2019 вирішено апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Хмельницькій області залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 17 квітня 2019 року - без змін.

Згідно з постановою Верховного Суду від 02.07.2020, скасовано рішення Хмельницького окружного адміністративного суду 17.04.2019 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 07.08.2019 та направлено справу на новий розгляд до Хмельницького окружного адміністративного суду.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 20.10.2020 адміністративний позов ФОП ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 17.02.2021 вирішено апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Хмельницькій області залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 20.10.2020 - без змін.

Отже, рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 20.10.2020 у справі №560/389/19 набрало законної сили 17.02.2021.

Разом з тим, 24.03.2021 ФОП ОСОБА_1 звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС в Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 03.12.2018 №, №, №, податкових вимог про сплату боргу (недоїмки) від 19.02.2019 №Ф-2132-51 та від 03.12.2018 №252211303.

Враховуючи те, що в період з 11.02.2019 податкові повідомлення-рішення від 03.12.2018 №, №, № та податкові вимоги від 19.02.2019 №Ф-2132-51 та від 03.12.2018 №252211303 були предметом судового розгляду, суд приходить до висновку, що позивач не пропустив строк звернення до адміністративного суду з цим позовом, тому у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Хмельницькій області про залишення адміністративного позову без розгляду необхідно відмовити.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до пункту 4 частини 1 статті 238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо є такі, що набрали законної сили, постанова чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Суд встановив, що сторонами по справі 560/389/19 були ФОП ОСОБА_1 та Головне управління ДПС у Хмельницькій області, предметом спору - скасування податкових повідомлень-рішень від 03.12.2018 №, №, № та податкових вимог про сплату боргу (недоїмки) від 19.02.2019 №Ф-2132-51 та від 03.12.2018 №252211303, підставою позову - проведення документальної планової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_1 щодо дотримання вимог законодавства за період з 01.01.2016 по 31.12.2017, правомірність висновків Акту перевірки, яким зафіксовано порушення податкового законодавства.

Аналогічні сторони, предмет та підстави зазначені позивачем в даній позовній заяві №560/3236/21.

Враховуючи вищевикладене, провадження у справі за позовом ФОП ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, вимог, необхідно закрити.

Керуючись статтями 238, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

у задоволенні клопотання Головного управлінням ДПС у Хмельницькій області про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та проведення розгляду справи з викликом осіб відмовити.

У задоволенні клопотання Головного управлінням ДПС у Хмельницькій області про залишення адміністративного позову без розгляду відмовити.

Провадження у справі №560/3236/21 за позовом ФОП ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування вимог, податкових повідомлень-рішень закрити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Головуючий суддя В.В. Матущак