Справа № 200/4274/21
Суддя: Христофоров А.Б.
Дата ухвалення: 2021-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 квітня 2021 р. Справа №200/4274/21

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Христофоров А.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Донецькій області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

13 квітня 2021 року до Донецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Донецькій області, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Донецькій області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019 року, у відповідності до вимог ст. 43 і 63 Закону № 2262, положень постанови КМУ № 704 (у редакції від 15.01.2019 року) із обов`язковим зазначенням додаткових складових грошового забезпечення таких, як шкідливість 15%, надбавка за особливо важливі завдання 44%, а також надбавкою за вислугу років в розмірі 45% та премією 18% для здійснення обчислення та перерахунку з 05.03.2019 року основного розміру пенсії за вислугу років;

- зобов`язати відповідача підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення станом на 05.03.2019 року у відповідності до вимог ст. 43 і 63 Закону № 2262, ст. 9 Закону № 2011, положень постанови КМУ № 704 (у редакції від 15.01.2019 року) із обов`язковим зазначенням додаткових складових грошового забезпечення таких, як шкідливість 15 %, надбавка за особливо важливі завдання 44%, а також надбавкою за вислугу років в розмірі 45 %, премією 18% для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 01.01.2019 року, з 01.01.2020 року, з 01.01.2021 року з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з 50% розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01.01.2019 року, 01.01.2020 року, 01.01.2021 року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, а саме:

1) з 01.01.2019 року по 31 грудня 2019 року про розмір посадового окладу і окладу за військовим званням із урахуванням приміток додатку № 1, 14 до Постанови КМУ № 704 (у редакції від 15.01.2019 року) посадовий оклад, визначений виходячи з розміру: 50 % мінімальної заробітної плати (2086, 50 грн.), встановленої згідно зі ст. 8 Закону України № 2629-VIII від 23.11.2018 року «Про державний бюджет на 2019 рік» станом на 01.01.2019 року, помноженої на відповідний тарифний коефіцієнт;

2) з 01.01.2020 року по 31 грудня 2020 року про розмір посадового окладу і окладу за військовим званням із урахуванням приміток додатку № 1, 14 до Постанови КМУ № 704 (у редакції від 15.01.2019 року) посадовий оклад, визначений виходячи з розміру: 50 % мінімальної заробітної плати (2361, 50 грн.), встановленої згідно зі ст. 8 Закону України №294-ІХ від 14.11.2019 року «Про державний бюджет на 2020 рік» станом на 01.01.2020 року, помноженої на відповідний тарифний коефіцієнт;

3) з 01.01.2021 року про розмір посадового окладу і окладу за військовим званням із урахуванням приміток додатку № 1, 14 до Постанови КМУ № 704 (у редакції від 15.01.2019 року) посадовий оклад, визначений виходячи з розміру: 50 % мінімальної заробітної плати (3000 грн.), встановленої згідно зі ст. 8 Закону України № 1082-ІХ від 15.12.2020 року «Про державний бюджет на 2021 рік» станом на 01.01.2021 року, помноженої на відповідний тарифний коефіцієнт.

- зобов`язати Головне управління Міністерства внутрішніх справ України в Донецькій області надати оновлену довідку про розмір грошового забезпечення на певні поштову та електронну адресу.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України). Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Частиною 2 статті 171 КАС України передбачено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 зазначеної статті, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, дослідивши зміст позовної заяви та доданих до неї документів, набуваю висновку, що вона не відповідає вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України, у заявку із чим має бути залишена без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Так, приписами ч. 3 ст. 161 КАС України закріплено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення зазначених вимог закону, до позовної заяви не доданий документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Натомість, до позовної заяви позивачем додане клопотання про відстрочення йому сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі, мотивоване тим, що предметом даного позову є захист соціальних прав позивача.

Вирішуючи питання про можливість задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору суд виходить з наступного.

Статтею 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Приписами пункту 3 ч. 1статті 8 ЗУ «Про судовий збір» також передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір»).

Таким чином, основною умовою за якої може мати місце, зокрема, відстрочення сплати судового збору, - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений достовірними доказами.

Клопочучи про відстрочення сплати судового збору, позивач посилається на те, що предметом розгляду даної адміністративної справи є захист соціальних прав позивача.

З приводу наведеного суд зазначає, самі по собі зазначені позивачем обставини, не свідчать про можливість відстрочення сплати судового збору, оскільки останнє, має місце лише за наявності/доведеності скрутного матеріального становища особи.

При цьому суд зазначає, що відповідно до ст. ст.1,2 ЗУ «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом; судовий збір включається до складу судових витрат. Платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Таким чином, судові витрати - це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Суд також виходить з того, що саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про звільнення (відстрочення) від сплати судового збору; обов`язок сплатити судові збори, встановлений відповідно до закону, має законну мету, а тому, за загальним правилом, не визнається судом непропорційним чи накладеним свавільно; застосовані згідно із законом процесуальні обмеження у формі обов`язку сплатити судовий збір, за загальним правилом, не зменшують для заявника можливості доступу до суду та не ускладнюють йому цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.

При прийнятті таких висновків суд враховує положення пункту 1 частини другої статті 129 Конституції України, згідно із яким, однією із основних засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Суд також звертає увагу на практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд), за якою вимога сплатити судовий збір не порушує право заявників на доступ до правосуддя, оскільки судовий збір є певним законним обмежувальним заходом, який є формою регулювання доступу до суду, а також попередження подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів. Таке обмеження не може розглядатись як таке, що саме по собі суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована згідно із Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР та набрала чинності для України 11 вересня 1997 року, який гарантує кожному право на розгляд його справи судом.

Згідно із позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 04 липня 2018 року у справі № 686/114/16-ц, положення Закону України "Про судовий збір" не містять вичерпного й чітко визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи; у кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ у справі "Kniat v. Poland", заява № 71731/01; п. 63- 64 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі "Jedamski and Jedamska v. Poland", заява № 73547/01).

Суд зауважує, що позивачем до суду не представлено жодних доказів на підтвердження того, що його майновий стан наразі є таким, що дійсно перешкоджає зверненню до суду, зокрема, відомостей про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, довідки податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо.

При цьому суд наголошує, що звільнення від сплати судового збору, його зменшення, відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду. Питання про звільнення, відстрочення, розстрочення судового збору чи зменшення його розміру суд вирішує враховуючи майновий стан сторони, який є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується. Рішення суд ухвалює в кожному конкретному випадку на підставі поданих стороною доказів та наведених підстав.

У зв`язку із наведеним, враховуючи недоведеність того, що матеріальне становище позивача наразі є таким, що не дозволяє можливості сплатити судовий збір за подання до суду даного позову, враховуючи, що судом не знайдено підстав для відстрочення позивачу сплати судового збору, даний позов підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для усунення його недоліків.

За приписами частини 2 ст. 169 КАС України, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Як вже зазначалося вище, правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із ст. 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2021 рік, прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений на 01 січня 2021 року становить 2 270,00 грн.

Таким чином, розмір судового збору за подання до суду даного позову становить - 908,00 грн.

Поряд з цим, статтею 42 КАС України передбачено, що учасниками справи є сторони, треті особи.

Суд зазначає, що інститут третьої особи спрямований на створення умов для захисту прав, свобод та інтересів такої особи, які можуть бути порушені при вирішенні спору між позивачем і відповідачем за відсутності третьої особи. Участь третьої особи сприяє всебічному розгляду справи, зібранню більшої кількості доказів, правильному вирішенню справи, запобігає ситуації, коли у справах з одних правовідносин ухвалюються протилежні за змістом рішення.

Водночас, ст. 49 КАС України передбачає існування двох різновидів третіх осіб. Так, це треті особи, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору та треті особи, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть брати участь у справі як на стороні позивача, так і на стороні відповідача.

Відповідно до положення ч. 2 ст. 49 КАС України, закріплено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

Згідно ч. 4 ст. 49 КАС України, у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Частиною 5 ст. 49 КАС України встановлено, що про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Як вбачається з позовної заяви, серед переліку учасників справи, позивачем, в якості третьої особи зазначено Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області.

Разом з тим, усупереч вимогам ст. 49 КАС України, позивачем не надано суду відповідної заяви про залучення третьої особи до участі у справі із зазначенням підстав такого залучення, а також із зазначенням на якій стороні виступає така третя особа. Жодних обґрунтувань того, на які права чи обов`язки Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, та яким чином може вплинути рішення суду у справі, - не містить й позовна заява.

Означене свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України, у заявку із чим даний позов слід залишити без руху із наданням позивачу строку для усунення його недоліків.

За приписами частин 1 та 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 зазначеної статті, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Донецькій області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху та надати позивачу строк в 10 (десять) днів з дня вручення копії цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до суду:

- документа про сплату судового збору на суму 908,00 грн;

- заяви про залучення третьої особи до участі у справі із зазначенням підстав такого залучення, а також із зазначенням на якій стороні виступає третя особа, обґрунтувань того, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Кошти в оплату судового збору мають бути перераховані на Рахунок отримувача UA4005658, отримувач коштів: Донецьке ГУК/Слов`янська МТГ/22030101, код отримувача за , банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, із зазначенням призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

У разі якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачу.

Роз`яснити в цій ухвалі, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Копію цієї ухвали невідкладно надіслати особі, яка звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя А.Б. Христофоров