Справа № 360/2843/20
Суддя: О.В. Ірметова
Дата ухвалення: 2021-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

15 квітня 2021 рокуСєвєродонецькСправа № 360/2843/20

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Ірметова О.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

27 липня 2020 року на адресу Луганського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Луганській області (далі - відповідач, ГУНП в Луганській області) у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Луганській області щодо не нарахування та невиплати позивачу доплати за роботу в нічний час під час здійснення розрахунку у зв`язку з його звільненням зі служби в поліції;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Луганській області провести нарахування та виплату заборгованості по грошовому забезпеченню у вигляді доплати за службу у нічний час в розмірі 264,12 грн;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Луганській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки розрахунку (невиплата доплати за роботу у нічний час) при звільненні зі служби в поліції (на день звернення до суду 624 080 грн 20 коп.) по день винесення рішення;

- зобов`язати відповідача обчислити, нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати грошового забезпечення за чергування в нічний час, відповідно до Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати»;

- встановити судовий контроль за виконанням рішення;

- виконати рішення суду про виплату заборгованості по заробітній платі негайно у межах суми стягнення за один місяць.

Позов обґрунтовано тим, що за період з 07.11.2015 по 28.08.2018, позивач відпрацював в Головного управлінні Національної поліції в Луганській області 7 нічних змін, що підтверджується книгами нарядів та графіками чергування. Відповідно до відповіді ГУНП в Луганській області позивачу не нараховано та не виплачено доплату за чергування у нічний час при звільненні, зокрема, відповідач навіть не спромігся скласти відповідні документи з метою сплати спірної суми, не тільки в період роботи позивача, а й на етапі досудового вирішення спору, що говорить про бездіяльність останнього.

Позивач вважає, що він у силу положень статті 117 КЗпП України має право на отримання середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку та всі суми, належні до сплати працівникові, мають бути виплачені у день його звільнення.

Закон прямо покладає на підприємство, установу, організацію обов`язок провести зі звільненим працівником повний розрахунок, виплатити всі суми, що йому належать; в разі ж невиконання такого обов`язку наступає передбачена статтею 117 КЗпП України відповідальність.

Згідно довідки наданої ГУНП в Луганській області від 20.12.2019 № 1039/111/22-2019 грошове забезпечення (заробітна плата) позивача за червень 2017 року склало 22809,19 грн, за липень 2017 року 14205,60 грн, разом за два місяці 37014,79 грн.

У червні 2017 року було 22 робочих дні, у липні 2017 року був 21 робочий день. Таким чином середньоденна заробітна плата за ці два місяці склала 860, 80 грн.

З огляду на наведене, на думку позивача на його користь підлягає стягненню середнє грошове забезпечення (середній заробіток) у загальному розмірі 624 080, 20 грн за 725 робочих дні (860 грн 80 копійок х 725 робочих дні).

Ухвалою суду від 03 серпня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області - залишено без руху. Запропоновано позивачу протягом 10-ти (десяти) календарних днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду клопотання про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, з одночасним надання доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 13 серпня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду після усунення її недоліків та відкрито провадження у справі, визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлено позивачу строк звернення до суду; визначено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 13 серпня 2020 року зупинено провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії до набрання чинності рішенням судовою палатою з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду по справі № 240/532/20.

Ухвалою суду від 19 лютого 2020 року поновлено провадження у справі.

Головне управління Національної поліції України в Луганській області позовних вимог не визнало про що надало відзив на позовну заяву № 883/111/28-2020 від 07.09.2020 (а.с. 51-54), у якому заперечувало проти позовних вимог.

Обґрунтовуючи заперечення проти позову, відповідач зазначає, що підпунктом 3 п. 5 Постанови № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» визначено обов`язок виплачувати доплату за службу в нічний час - у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Відповідно до п. 11 Розділу II Порядку №260 поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час. Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до цих Порядку та умов.

Поліцейським, що залучалися до служби в нічний час, виплата доплати за службу в нічний час за минулий місяць здійснюється одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

Відповідач звернув увагу суду, що Інструкція з організації діяльності чергових частин органів і підрозділів внутрішніх справ України, направленої на захист інтересів суспільства і держави від протиправних посягань, затверджена наказом МВС України 28.04.2009 № 181 не передбачала перебування заступника відповідального по ГУМВС цілодобового на робочому місті та надавала можливість перебувати вдома у нічний час.

Свої позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовує наявністю графіків чергувань відповідальних по ГУНП в Луганській області та їх за ступників за травень 2016 року, за серпень 2016 року, за жовтень 2016 року, за листопад 2016 року, за січень 2017 року та лютий 2017 року а також витягами з книги інструктажів.

Разом з тим, згідно п. 11 Розділу II Порядку № 260 графіки нарядів та чергувань є лише підставами для виконання обов`язків у нічний час, а тому на думку позивача, це неналежний доказ фактичного виконання позивачем у спірний період будь-яких обов`язків у нічний час.

В свою чергу згідно п. 11 Розділу II Порядку №260 належним доказом фактичного виконання позивачем обов`язків у нічний час є довідка обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку та підтверджується матеріалами щодо фактичного виконання позивачем обов`язків у нічний час визначених п. 3.10. Інструкції.

Згідно графіку чергувань за травень 2016 року, жовтень 2016, лютий 2017 року ОСОБА_1 перебував у резерві осіб, які у разі необхідності можуть бути залучені до чергування.

Крім того, графік щодо залучення позивача до чергування в липні 2016 року взагалі відсутній.

Згідно листа СУ ГУНП в Луганській області від 03.09.2020 № 11937/111/18-2020, ОСОБА_1 в період часу з 07.11.2015 по 28.08.2018 у складі слідчо-оперативної групи ГУНП в Луганській області не залучався. Інформація, щодо залучення ОСОБА_1 до роботи у нічний час відсутня.

Таким чином, вимоги позивача щодо визнання протиправною бездіяльності ГУНП в Луганській області щодо не нарахування та невиплати позивачу доплати за роботу в нічний час, під час здійснення розрахунку у зв`язку з його звільненням зі служби в поліції та зобов`язання ГУНП в Луганській області провести нарахування та виплату заборгованості по грошовому забезпеченню у вигляді доплати за службу у нічний час в розмірі 264,12 грн представник відповідача вважає необґрунтованими.

Також відповідач зазначив, що вимога щодо зобов`язання відповідача обчислити, нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати грошового забезпечення за чергування в нічний час, відповідно до Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» є похідною від вимоги в частині нарахування та виплату заборгованості по грошовому забезпеченню у вигляді доплати за службу у нічний час в розмірі 264,12 грн.

Грошове забезпечення у вигляді доплати за службу у нічний час в розмірі 264,12 грн ОСОБА_1 , за спірний період не нараховувалося, а тому вимоги позивача щодо нарахування та виплати на користь позивача компенсації частини доходу у зв`язку з порушенням виплати грошового забезпечення суперечить нормам ст. 2 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку із порушенням строків їх виплати», а тому задоволенню не підлягають.

Вимога щодо стягнення з ГУНП в Луганській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки розрахунку (невиплата доплати за роботу у нічний час) при звільненні зі служби в поліції (на день звернення до суду 624080 грн 20 коп.) також є похідною від вимоги в частині нарахування та виплати заборгованості по грошовому забезпеченню у вигляді доплати за службу у нічний час в розмірі 264,12 грн, яка на думку відповідача не підлягає задоволенню.

Враховуючи вищевикладене, відповідач просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст. 72-77,90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов наступного.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 (а.с. 10-12), має статус учасника бойових дій відповідно до посвідчення серії НОМЕР_2 від 05.11.2015 (а.с. 13).

Як вказано позивачем та не заперечується відповідачем, позивач з 30.07.1994 проходив службу в органах внутрішніх справ, з 07.11.2015 - в Головному управлінні Національної поліції України в Луганській області, наказом № 590 о/с від 28.08.2017 позивача звільнено зі служби в поліції за ст. 77 ч. 1 п. 2 (через хворобу).

13.05.2020 позивач звернувся до ГУНП в Луганській області із заявою в якій просив надати йому копії платіжних документів, де зазначена сплата доплати до грошового забезпечення за службу у нічний час, або зазначити причини несплати відповідних коштів. У разі несплати належних коштів, позивач просив їх перерахувати на його картковий рахунок (а.с. 15).

У відповідь на звернення позивача, відповідач листом від 10.06.2020 № 695/1/111/22-2020 повідомив, що підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції. Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до цих Порядку та умов. У період з 08.11.2015 по 27.08.2017 до УФЗБО ГУНП в Луганській області довідки щодо обліку несення служби у нічний час, а також графіки не надходили (а.с. 16-17).

Вирішуючи адміністративну справу по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано вимоги і заперечення учасників справи, суд виходить з такого.

Правовідносини з приводу проходження публічної служби в поліції унормовані, насамперед, приписами Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII; далі за текстом - Статут).

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 94 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" (далі за текстом - постанова КМУ №988) передбачено, що грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Підпунктом 3 пунктом 5 Постанови №988 передбачено доплату за службу в нічний час - у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

На реалізацію приписів ст. 94 Закону України "Про Національну поліцію", постанови КМУ №988 з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (наказ Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 №260; далі за текстом - Порядок №260).

Згідно п. 5 Розділу І вказаного Порядку №260, грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання. До складу грошового забезпечення входять: 1) посадовий оклад; 2) оклад за спеціальним званням; 3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); 4) премії; 5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Пунктом 11 Розділу І Порядку №260 визначено, що грошове забезпечення, виплачене поліцейському несвоєчасно або в меншому розмірі, ніж належало, виплачується за весь період, протягом якого поліцейський мав на нього право, але не більше ніж за три роки, що передували зверненню за одержанням грошового забезпечення.

За п. 11 розділу ІІ Порядку №260 поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні. Службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00. Поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин.

Перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час. Поліцейським добового наряду під час чергування почергово надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку. Загальна тривалість такої перерви становить 4 години (2 години вдень і 2 години вночі) та не включається в службовий час.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції. Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до цих Порядку та умов.

Поліцейським, що залучалися до служби в нічний час, виплата доплати за службу в нічний час за минулий місяць здійснюється одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку №260.

Як встановлено судом, відповідно до листа Слідчого управління ГУНП в Луганській області від 03.09.2020 № 11937/111/18-2020 підтверджено, що ОСОБА_1 у період з 07.11.2015 до 28.08.2018 у склад слідчо-оперативної групи ГУНП в Луганській області в добове чергування, в якості слідчого не залучався, інформація щодо залучення ОСОБА_1 до роботи у нічний час відсутня (а.с. 58).

Суд зауважує, що надані позивачем копії графіків нарядів не є підставою для нарахування та виплати доплати за службу в нічний час, вони є підставою для складання довідки несення служби у нічний час, яка в свою чергу і є підставою для нарахування та виплати доплати за службу в нічний час.

Крім того, згідно графіку чергувань за травень 2016 року, жовтень 2016, лютий 2017 року, наданих позивачем, ОСОБА_1 перебував у резерві осіб, які у разі необхідності можуть бути залучені до чергування (а.с. 18-30).

Так, необхідні довідки не складались і не подавались до УФЗБО ГУНП в Луганській області для нарахування відповідних виплат. Без оформленої і поданої довідки обліку, у відповідача відсутній обов`язок щодо вказаних виплат.

З урахуванням наданих сторонами по справі документів та відповідних пояснень, судом встановлено, що через відсутність письмових наказів, підписаних керівником органу внутрішніх справ, табелів обліку понаднормового виходу, затверджених керівником органу внутрішніх справ, табелів обліку використання робочого часу щодо підтвердження виконання позивачем роботи у нічний час за період з 07.11.2015 по 28.08.2017 включно, книги нарядів щодо залучення ОСОБА_1 до служби в нічний час, відсутні підстави для покладення на відповідача обов`язку здійснити позивачу нарахування та виплату компенсації за таку роботу за вказаний період.

При цьому судом прийнято до уваги правову позицію висловлену в постановах Верховного Суду від 12 березня 2020 року по справі № 807/2460/15, від 16 травня 2019 року по справі № 25/67/16, від 05 червня 2019 року по справі № 2а/0470/457/12.

За таких обстави, суд дійшов висновку, що позовні вимоги щодо визнання протиправною бездіяльності ГУНП в Луганській області щодо не нарахування та невиплати позивачу доплати за роботу в нічний час під час здійснення розрахунку у зв`язку з його звільненням зі служби в поліції та зобов`язання ГУНП в Луганській області провести нарахування та виплату заборгованості по грошовому забезпеченню у вигляді доплати за службу у нічний час в розмірі 264,12 грн задоволенню не підлягають.

Щодо позовних вимог про стягнення з відповідача середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні зі служби в поліції по день винесення рішення та зобов`язання відповідача обчислити, нарахувати та виплату ОСОБА_1 компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати грошового забезпечення за чергування в нічний час, суд зазначає, що такі вимоги також є похідними від вимог, пов`язаних з виплатою доплати по грошовому забезпеченню за службу у нічний час, а отже задоволенню не підлягають.

Згідно з ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Вирішуючи спір, суд також враховує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Принцип рівності сторін у процесі є одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу (Ruiz-Mateos v. Spain, рішення від 23 червня 1993 р., серія A, N 262, с. 25, § 63).

Принцип рівності сторін у процесі є лише одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу (див. Ruiz-Mateos v. Spain, рішення від 23 червня 1993 р., серія A, N 262, с. 25, § 63). Більш того, принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (див. Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands, рішення від 27 жовтня 1993 р., серія A, N 274, с. 19, § 33 та Ankerl v. Switzerland, рішення від 23 жовтня 1996 р., Reports 1996-V, стор. 1567-68, § 38). Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (див. рішення у справі Ruiz-Mateos, наведене вище, с. 25, § 63).

За практикою Європейського суду з прав людини пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09 грудня 1994 року, Серія A, № 303-A, параграф 29). Водночас, відповідь суду повинна бути достатньо детальною для відповіді на основні (суттєві) аргументи сторін.

За встановлених в цій справі обставин та з урахуванням правового регулювання спірних правовідносин, оскільки в межах даної адміністративної справи основні (суттєві) аргументи позовної заяви є необґрунтованими, суд дійшов висновку, що у задоволенні адміністративного позову належить відмовити повністю.

Питання щодо розподілу судових витрат судом не вирішується.

Керуючись статтями 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд.

Суддя О.В. Ірметова