Справа № 380/11991/20
Суддя: Коморний Олександр Ігорович
Дата ухвалення: 2021-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 квітня 2021 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Коморного О.І. розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Львівського комунального підприємства "Львівавтодор" про визнання протиправним та скасування висновку Західного офісу Держаудитслужби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ТзОВ «ОНУР КОНСТРУКЦІОН ІНТЕРНЕШНЛ».

Обставини справи.

До Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Львівського комунального підприємства "Львівавтодор", в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати Висновок Західного офісу Держаудитслужби України від 24.11.2020 (дата затвердження та публікації на веб-порталі Уповноваженого органу) про результати моніторингу закупівлі Львівського комунального підприємства «Львівавтодор» (, Україна, Львів, Пасіки Галицькі, 7) «Реконструкція вул. С. Бандери» у м. Львові (ДК 021:2015: 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт). Унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі UA-2020-06-23-009653-a dl879fafd563466d9fea9a66d89fc533 та дата його оприлюднення: 23.06.2020.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 24 листопада 2020 року на сайті Уповноваженого органу за результатами проведеного моніторингу відповідачем було затверджено та оприлюднено висновок про результати моніторингу закупівлі «Реконструкція вул. С. Бандери» у м. Львові (ДК 021:2015: 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт), яким визначено, що за результатами аналізу відповідності тендерної документації ЛКП «Львівавтодор» вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) встановлено порушення частини 8 статті 12 Закону. За результатами аналізу повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів встановлено порушення вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону. За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, розгляду тендерних пропозицій та визначення переможця торгів, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено. Позивач вказує, що в оскаржуваному висновку зазначається, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтею 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема вжити заходів щодо недопущення таких порушень в подальшому, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Позивач зазначає, що технічні несправності електронної системи публічних закупівель не можуть ставитись у провину ЛКП «Львівавтодор» та констатуватися як факт вчинення ним порушення Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки незаповнення відповідних полів відбулось через об`єктивні незалежні від Позивача обставини. Стверджує, що уповноваженими особами позивача були вчинені всі можливі з їх сторони дії щодо дотримання вимог законодавства про публічні закупівлі, вина позивача в даній ситуації відсутня.

Позивач вказує, що положення Тендерної документації свідчать про те, що позивачем не було порушено частини 8 статті 12 Закону, як безпідставно вказано відповідачем в оскаржуваному висновку, а навпаки, з метою здійснення законних дій, визначених пунктом 10 частини 1 статті 10 Закону, позивач правомірно передбачив в Тендерній документації вимогу про надання переможцем процедури закупівлі вже у друкованому вигляді підписаного договору підряду на виконання робіт, разом із всіма додатками, які складають його невід`ємну частину, в тому числі і Додаток 1 - "Договірна ціна", який також в тексті Тендерної документації називається «Розрахунок ціни тендерної пропозиції» та який має бути роздрукований одностороннім друком. Правильне виконання вказаної вимоги переможцем в подальшому надає можливість Замовнику підписати зі свого боку договір підряду на виконання робіт, разом із всіма додатками, та оприлюднити його протягом трьох робочих днів з дня його укладення, як того вимагає Закон. Позивач вважає зазначене у висновку твердження відповідача про те, що нормами Закону не визначено строків надання переможцем торгів Замовнику примірників договору для підписання, таким, що не відповідає дійсності, оскільки частиною 5 статті 33 Закону визначено, що з метою забезпечення права на оскарження рішень замовника договір про закупівлю не може бути укладено раніше ніж через 10 днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю. Позивач також зазначає, що норми частин 5 і 6 статті 33 Закону враховані позивачем при написанні в Тендерній документації, а саме в частині 5 Розділу V «Оцінка тендерної пропозиції», наступного положення: "Переможець процедури закупівлі у визначений Законом термін надає Замовнику для підписання три екземпляри договору підряду на виконання робіт, підписаних зі свого боку, разом із додатками...". Тобто в цьому реченні Позивачем фактично описується процедура укладення з переможцем договору про закупівлю відповідно до норм Закону. Крім того, позивач вказує, що норми Закону, Цивільного кодексу України та певні положення Тендерної документації (щодо обов`язку переможця виконати Розрахунок ціни тендерної пропозиції (Договірну ціну) в повній відповідності до технічних вимог Замовника (Додаток 4 тендерної документації) та ДСТУ Б Д.1.1-1:2013) і надають позивачу (Замовнику) можливість не укласти з переможцем договір про закупівлю, у разі ненадання таким переможцем або надання не в повному обсязі чи обрахованому з недотриманням вимог тендерної документації Розрахунку ціни тендерної пропозиції (Договірної ціни), оскільки в такому випадку сторони в належній формі не досягнуть згоди з усіх істотних умов договору про закупівлю. Стверджує, що позивачем дотримано принципи здійснення закупівель, визначених у статті 5 Закону, зокрема, принципу відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель, об`єктивного, а також неупередженого визначення переможця процедури закупівлі та забезпечення замовниками вільного доступу усіх учасників до інформації про закупівлю. Відтак вважає, що тендерна документація Позивача (Замовника) відповідає вимогам Закону та не порушує частини 8 статті 12 Закону.

Більше того зазначає, що зміст оскаржуваного висновку, який є індивідуально-правовим актом, породжує обов`язки для позивача і полягає в тому, щоб «здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку», не відповідає критеріям обґрунтованості та визначеності, оскільки, зазначивши у Висновку про необхідність «здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку», відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити Замовник, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що відповідно свідчить про його нечіткість та невизначеність. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити замовнику для усунення порушень. Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, у свою чергу, може призвести до нового можливого порушення останнім чинного законодавства. Отже, зазначене вище є порушенням вимог частини 7 статті 8 Закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії. Слід зауважити, що зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить як про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення. Вказує, що наведене вище узгоджується із правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 10.12.2019 у справі №160/9513/18 (К/9901/31302/19), від 05.03.2020 у справі №640/467/19 (№К/9901/1118/20). Таким чином вважає, що все вказане вище дає підстави стверджувати, що висновок винесений Західним офісом Держаудитслужби України з грубим порушенням вимог частини 7 статті 8 Закону, Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552, та ставить під сумнів законність і правомірність його винесення.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечив. Зазначає, що з врахуванням виявлення ознак порушень законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, Державною аудиторською службою України надано міжрегіональним територіальним органам (офіси Держаудитслужби та їх управління) доручення від 16.09.2020 №003100-18/4941-2020 щодо проведення моніторингу ряду процедур закупівель з урахуванням даних автоматичних індикаторів ризиків, в тому числі щодо проведення моніторингу процедури закупівлі за ID: UА-2020-06-23-009653-а. Західним офісом, відповідно до отриманого доручення Держаудитслужби України, прийнято рішення (наказ від 30.10.2020 №212) про початок моніторингу закупівлі за ID: UА-2020-06-23-009653-а, проведеної Замовником. Вказує, що проведеним моніторингом оспорюваної процедури закупівлі встановлено, що на порушення вимог частини 2 статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі» в оголошенні про проведення закупівлі відсутня інформація про умови надання забезпечення тендерних пропозицій (при встановленні вимоги про надання такого забезпечення у вигляді електронної гарантії в сумі 800 000,00 грн). Вказує, що під час моніторингу встановлено, що Замовником вимагалося від учасників забезпечення їх тендерних пропозицій у вигляді електронної банківської гарантії в сумі 800 000,00 грн, про що зазначено в оголошенні про проведення процедури закупівлі. Водночас, Замовником в полі «Інформація про предмет закупівлі» вказано вид та розмір тендерного забезпечення, проте, на порушення вимог частини 2 статті 21 Закону про закупівлю, в оголошенні відсутня інформація про умови надання забезпечення тендерних пропозицій. Згідно з пунктом 3 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Мінекономрозвитку України від 18.03.2016 №477 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.03.2016 за № 447/28577 (чинний до 17.07.2020) розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником шляхом її внесення та заповнення в електронному вигляді через автоматизоване робоче місце замовника, відповідно до пункту 10 зазначеного Порядку - розміщенням/оприлюдненням інформації вважається її наявність в електронній системі закупівель в інтерактивному режимі реального часу. Вказує, що за відсутності технічної можливості відображення інформації у зв`язку з не створенням відповідного поля, така інформація може зазначатися замовником та відображатися у інших наявних полях. Також зазначає, що з врахуванням роз`яснення Уповноваженого органу (Мінекономрозвитку України) від 28.05.2019 № 3304-04/22177-06, згідно з яким за відсутності відповідного поля інформація може бути відображена в іншому полі електронної форми документа у сфері публічних закупівель. Також, у відповіді на запит 1032/2019 (на офіційному сайті Мінекономрозвитку України, розділ «Консультації з питань закупівель») Уповноваженим органом зазначено, що пунктом 2 наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України встановлено, що формами документів, зазначених у пункті 1 цього наказу, затверджуються обов`язкові поля, що заповнюються замовником шляхом унесення в них наявної інформації в електронній системі закупівель, у разі необхідності замовник може зазначити додаткову інформацію про закупівлю, якщо заповнить необов`язкові поля, передбачені системою. Отже, за відсутності технічної можливості відображення інформації у зв`язку з не створенням відповідного поля, така інформація може зазначатися замовником та відображатися у інших наявних полях. Законодавством про публічні закупівлі не визначено можливості не відображати певну інформацію, обов`язковість відображення якої вимагається Законом «Про публічні закупівлі», в електронній системі закупівель по причині не створення поля для зазначення такої інформації.

Відповідач вказує, що у висновку зазначено, що за нормою частини 8 статті 12 Закону подання інформації під час проведення процедури закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Окрім цього, у висновку міститься інформація, що Замовником у розділі V «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації (частина 5) вказано, що переможець процедури закупівлі у визначений Законом термін надає Замовнику для підписання три екземпляри договору підряду на виконання робіт з розрахунком тендерної пропозиції, а розрахунок ціни тендерної пропозиції (Договірна ціна) повинен бути виконаний переможцем у повній відповідності технічним вимогам Замовника. Однак зазначає, що позивач свідомо робить акцент саме на другому реченні частини 8 статті 12 Закону, яким визначено, що замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі. При цьому, західний офіс у висновку не вимагав порушувати законодавство та не зазначав про необхідність вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними в електронному вигляді під час проведення процедури закупівлі. Навпаки, у висновку зауважено, що тендерною документацією замовника не встановлено вимоги щодо надання розрахунків договірної ціни та документів учасниками у складі тендерної пропозиції. Відповідач зауважує, що розрахунки договірної ціни, з підтверджуючими розрахунками за статтями витрат договірної ціни, виконані у відповідності до ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 з урахуванням обсягів, визначених в Додатку 4 до тендерної документації в електронному вигляді через електронну систему закупівель також не опубліковані.

З врахуванням вищезазначеного, відсутність у тендерній документації замовника вимоги про надання через електронну систему закупівель розрахунків договірної ціни в тендерних пропозиціях учасників та/або перерахованої після аукціону договірної ціни переможця та розрахунки договірної ціни, з підтверджуючими розрахунками за статтями витрат договірної ціни, виконані у відповідності до ДСТУ Б.Д. 1.1-1:2013 з урахуванням обсягів, визначених в Додатку 4 до тендерної документації як невід`ємної частини договору, свідчить про порушення ним принципів здійснення публічних закупівель, визначених у статті 5 Закону, зокрема, відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель, об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі.

Також відповідач зазначає, ні Закон України «Про публічні закупівлі» (ст. 8), ні Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за №958/35241), не містить норму про зазначення у висновку конкретних заходів для усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. Зважаючи на наведене, висновок не може бути винесений з грубим порушенням цих нормативно-правових актів, як стверджує позивач, та з цих підстав бути визнаним неправомірним та незаконним. Окрім цього, висновок Західного офісу слід брати до уваги повністю, враховуючи його мотивацію, обґрунтування та інші частини, що дає можливість з`ясувати суть порушень і можливі дії на їх виправлення, адже вимоги до опису факту порушення, його деталізації та зобов`язання щодо усунення виявленого порушення містяться у констатуючій частині форми висновку, як складової його змісту, що в контексті наведеного є єдиним цілим. Також, згідно з нормами частини 8 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Проте, позивач за роз`ясненням щодо змісту висновку та його зобов`язань не звертався, а подав заперечення, що підтверджує саме його не погодження з інформацією про виявлені порушення, викладеною у висновку, а не із необхідністю конкретизувати заходи, які потрібно вчинити. Слід зазначити, що за результатами моніторингу оспорюваної процедури закупівлі було складено Висновок, який оприлюднено в електронній системі закупівель 12.11.2020. Вказує, що з врахуванням встановлених порушень у зобов`язальній частині висновку зазначено зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема вжити заходів щодо недопущення таких порушень в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень. Враховуючи, що на стадії завершення моніторингу закупівлі усунення порушень, які полягають у неправильному заповненні документів у сфері публічних закупівель, що оприлюднюються, та складанні тендерної документації, фактично вже не передбачено, висновок конкретизовано наступним змістом: вжити заходів щодо недопущення таких порушень в подальшому. Отже, Західним офісом Держаудитслужби конкретизовано заходи, які мав вжити позивач за результатами розгляду висновку. Окрім цього, вказані заходи (недопущення таких порушень в подальшому) не спонукають позивача до відміни торгів чи розірвання договору, що могло б вплинути на права чи обов`язки позивача та третьої особи (переможця торгів).

Відтак просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог.

Позивач подав суду відповідь на відзив, в якому зокрема зазначив, що пункт 3 оскаржуваного висновку не містить посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої відповідач має право (повноваження) зобов`язувати Замовника (Позивача) усувати у встановленому законодавством порядку виявлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Стверджує, що оскаржуваний висновок винесений відповідачем з грубим порушенням Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 року №552, та ставить під сумнів законність і правомірність його винесення. Вказує, що технічні несправності електронної системи публічних закупівель не можуть ставитись у провину ЛКП «Львівавтодор» та констатуватися як факт вчинення ним порушення Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки незаповнення відповідних полів відбулось через об`єктивні незалежні від Позивача обставини.

Вказує, що позивачем не було порушено жодної норми, вказаної у частині 8 статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки під час проведення даної закупівлі подання інформації всіма учасниками здійснювалось лише в електронному вигляді через електронну систему закупівель. До того ж, Замовником (Позивачем) жодним чином не вимагалось від учасників подання у паперовому вигляді інформації, яка вже була подана ними під час проведення процедури закупівлі. Відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити Замовник, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що відповідно свідчить про його нечіткість та невизначеність.

15.02.2021 представник третьої особи подав суду пояснення в яких зазначив, що твердження відповідача є безпідставними, оскільки замовник під час реалізації закупівлі діяв у відповідності до вимог Закону «Про публічні закупівлі», розгляд і оцінка тендерних пропозицій учасників здійснені компетентним учасником за відсутності сумнівів у його компетентності будь-кого з учасників чи антимонопольного комітету. Вказує, що позивача зобов`язано здійснити заходів щодо усунення виявлених порушень, проте не конкретизовано яких саме заходів має вжити позивач, відтак такий висновок є неконкретизованим, не містить чітких вимог або рекомендацій щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень. Його зміст фактично зводиться до спонукання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень. Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.

Третя особа вказує, що зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії. Зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення. Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10 грудня 2019 року в справі № 160/9513/18, та в постанові Верховного Суду від 05 березня 2020 року у справі №640/467/19. Таким чином, позовні вимоги вважає обґрунтованими і підставними, підтримує їх в повному обсязі.

Відповідач подав заперечення на відповідь на відзив де зазначив зокрема, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведенні моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Отже, статтями 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» визначено головні завдання органу державного фінансового контролю, в тому числі щодо здійснення контролю за дотриманням законодавства у сфері закупівель. Стаття 8 Закону України «Про публічні закупівлі» визначає порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель. Відповідно до ст. 7 Закону про закупівлі рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України, враховуючи наведене, у констатуючій частині висновку правомірно та законно міститься посилання на статті 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні». Окрім цього, щодо аргументів позивача про відсутність технічної можливості для відображенім відповідної інформації, наголошує, що за відсутності технічної можливості відображення інформації у зв`язку з не створенням відповідного поля, така інформація може зазначатися замовником та відображатися у інших наявних полях.

Ухвалою суду від 21.12.2020 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою суду від 16.01.2021 відкрито провадження у справі.

Ухвалою суду від 21.01.2021 залучено до участі у справі третю особу.

Відповідно до ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Оскільки відсутні клопотання будь-якої зі сторін про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Суд всебічно і повно з`ясував всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті та,-

встановив:

30.10.2020 на веб-сайті Уповноваженого органу (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері публічних закупівель, згідно з Законом України «Про публічні закупівлі») за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-06-23-009653-a опубліковано «інформацію про моніторинг» (UA-M-2020-10-30-000019 C51aldf95b6d428eabfbf59d224dcf95).

Рішенням про початок моніторингу є наказ Західного офісу Держаудитслужби України від 30.10.2020 № 212 «Про початок моніторингу закупівель», який оприлюднено 30.10.2020 року на веб-порталі Уповноваженого органу, офіційному сайті системи публічних закупівель Prozorro (https: https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-06-23-009653-a).

24 листопада 2020 року на сайті Уповноваженого органу за результатами проведеного моніторингу відповідачем затверджено та оприлюднено висновок про результати моніторингу закупівлі «Реконструкція вул. С. Бандери» у м. Львові (ДК 021:2015: 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт) (надалі - Висновок), яким визначено, що за результатами аналізу відповідності тендерної документації ЛКП «Львівавтодор» вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено порушення частини 8 статті 12 Закону. За результатами аналізу повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів встановлено порушення вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону. За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, розгляду тендерних пропозицій та визначення переможця торгів, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено.

У Висновку зазначається, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтею 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема вжити заходів щодо недопущення таких порушень в подальшому, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень (а.с.13-16)

Позивач керуючись нормами ч. 8 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», 30.11.2020 подав аргументоване заперечення на оскаржуваний Висновок за вих.№2784-1, що оприлюднено на веб-сайті Уповноваженого органу за наступним посиланням: https:// prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-06-23-009653-а (а.с. 17-20).

Проте, вказані заперечення відповідачем не були взяті до уваги відповідачем.

Позивач не погоджуючись та вважаючи протиправним висновок відповідача, звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч.1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до п.4 ч.3 ст. 2 КАС України є змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі.

Положення про Державну аудиторську службу України (далі - Положення №43), затверджено постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016.

Держаудитслужба, відповідно до п.п.3 п.4 Положення, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (далі- Закон №2939).

Відповідно до ст. 2 Закону №2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до ст.5 Закону №2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Питання "моніторингу процедур публічних закупівель" регулюється ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі".

Згідно із ч. 6 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі", за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Згідно з ч. 7 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі", у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися і додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Згідно із ч. 8 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі", протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Відповідно до вимог п. 10 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі", у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Згідно із ч. 11 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі", якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Судом встановлено, що згідно із частиною ІІ "Констатуюча частина" оскаржуваного висновку, зазначено відповідачем "Проведеним моніторингом встановлено, що на порушення вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону в оголошенні про проведення закупівлі відсутня інформація про умови надання забезпечення тендерних пропозицій (при встановленні Замовником вимоги про надання забезпечення тендерної пропозиції у вигляді електронної гарантії в сумі 800 000,00 грн).".

Як встановлено з матеріалів справи, станом на 23.06.2020 року (на дату оприлюднення Замовником оголошення про проведення закупівлі) електронна форма оголошення не містила полів для зазначення інформації про умови надання забезпечення тендерних пропозицій.

При цьому, тендерна документація, що оприлюднюється згідно ст. 10 Закону разом з оголошенням, містила всю необхідну інформацію про умови надання забезпечення тендерної пропозиції.

Відповідно, потенційні учасники мали можливість ознайомитися з вимогами даної закупівлі своєчасно та в повному обсязі. Незазначення безпосередньо в оголошенні інформації про умови надання забезпечення тендерних пропозицій ніяким чином не вплинуло на результати закупівлі. А враховуючи те, що дана ситуація виникла не з вини Замовника, вона не може бути підставою для притягнення останнього до відповідальності.

Також суд встановив, що згідно із частиною ІІ "Констатуюча частина" висновку «Проведеним моніторингом відповідності тендерної документації вимогам Закону встановлено, що на порушення частини 8 статті 12 Закону, у тендерній документації Замовника (частина 5 Розділу V) встановлено вимогу про надання Замовнику договору підряду на виконання робіт, разом із додатками, які складають його невід 'ємну частину, а також розрахунку ціни тендерної пропозиції у друкованому вигляді. Слід зазначити, що Замовником у розділі V «Оцінка тендерної пропозиції» тендерній документації (частина 5) вказано, що переможець процедури закупівлі у визначений Законом термін надає Замовнику для підписання три екземпляри договору підряду на виконання робіт, підписаних зі свого боку, разом із додатками, які складають його невід 'ємну частину: договірна ціна; календарний план виконання робіт. При цьому, згідно з вимогами цього ж розділу тендерної документації розрахунок ціни тендерної пропозиції (Договірна ціна) повинен бути виконаний переможцем у повній відповідності технічним вимогам Замовника, до договірної ціни обов`язково мають бути надані відповідні підтверджуючі розрахунки за статтями витрат договірної ціни виконані у відповідності до ДСТУ Б ДЛ.1-1:2013 з урахуванням змін та доповнень... У тендерній документації наведено вимоги щодо обчислення вказаних розрахунків та їх відповідності нормам ДСТУ... Проте, нормами Закону не визначено строків надання переможцем торгів Замовнику примірників договору для підписання".

Відповідно до частини 1 статті 10 Закону, замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, зокрема, договір про закупівлю та всі додатки до нього - протягом трьох робочих днів з дня його укладення (пункт 10).

Згідно частини 5 Розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» Тендерної документації (а.с.44) вказано:

"Переможець процедури закупівлі у визначений Законом термін надає Замовнику для підписання три екземпляри договору підряду на виконання робіт, підписаних зі свого боку, разом із додатками, які складають його невід`ємну частину:

-договірна ціна (Додаток 1 до Договору);

-календарний план виконання робіт (Додаток 2 до Договору).

Розрахунок ціни тендерної пропозиції (Договірна ціна) (для платників ПДВ - «з ПДВ», а для не платників - «без ПДВ») виконується переможцем у повній відповідності технічним вимогам Замовника (Додатка 4 тендерної документації).".

Таким чином, як з`ясовано судом, для укладення договору про закупівлю та подальшого його оприлюднення в електронній системі закупівель Переможець процедури закупівлі повинен роздрукувати в трьох екземплярах договір підряду на виконання робіт, разом із всіма додатками, в тому числі і Додаток 1 - "Договірна ціна" ("Розрахунок ціни тендерної пропозиції"), підписати його зі свого боку та надати Замовнику для підписання.

Крім того, позивач в частині 5 Розділу V Тендерної документації уточнює вищевказану вимогу, зазначаючи, як саме має бути роздрукований Додаток 1 до Договору - "Договірна ціна" ("Розрахунок ціни тендерної пропозиції"), а саме:

"Розрахунок ціни тендерної пропозиції має бути наданий у друкованому вигляді, одностороннім друком, виконаний у актуальній, на дату підписання договору, версії, програмного комплексу "АВК", "Будівельні технології Кошторис (СТС)" або аналогічного іншого відповідно до ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 з урахуванням змін та доповнень.".

Отже вказані позивачем вимоги в частині 5 Розділу V Тендерної документації стосуються інформації (зокрема, її вигляду), яка не подавалась (і не могла подаватись) в електронному вигляді під час проведення процедури закупівлі, а подається вже Переможцем процедури закупівлі для здійснення її логічного завершення, а саме укладення договору про закупівлю та його оприлюднення.

Суд встановив, що згідно із частиною ІІ "Констатуюча частина" висновку «...тендерною документацією Замовника не встановлено вимоги щодо надання вищевказаних розрахунків та документів учасниками у складі тендерної пропозиції. ...Окрім того, ні нормами Закону, ні тендерною документацією Замовника не визначено відповідальності переможця торгів та можливості відхилення його пропозиції чи не укладання з ним договору, у разі ненадання таким переможцем або надання не в повному обсязі чи обрахованих з недотриманням вимог тендерної документації вищенаведених розрахунків. Враховуючи вищенаведене, Замовник унеможливив об`єктивний розгляд та оцінку тендерних пропозицій в частині правильності визначення учасниками ціни тендерної пропозиції, виконання її відповідно ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва», та відхилення пропозицій, ціна яких розрахована не у спосіб, визначений у тендерній документації та відповідно до ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва». Таким чином, Замовником не дотримано принцип здійснення закупівель, визначені у статті 5 Закону, зокрема, принцип відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель, об`єктивне, а також неупередженого визначення переможця процедури закупівлі та забезпечення замовниками вільного доступу усіх учасників до інформації про закупівлю.».

Частиною 15 статті 29 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що за результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції замовник визначає переможця процедури закупівлі та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю згідно з цим Законом. Замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції. У разі отримання достовірної інформації про невідповідність переможця процедури закупівлі вимогам кваліфікаційних критеріїв, підставам, установленим частиною першою статті 17 цього Закону, або факту зазначення у тендерній пропозиції будь-якої недостовірної інформації, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, Замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника.

Частиною 1 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Відповідно до частини 1 статті 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягай згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Отже, суд дійшов висновку, що вищевказані норми Закону, Цивільного кодексу України та вказані положення у Тендерній документації (щодо обов`язку переможця виконати Розрахунок ціни тендерної пропозиції (Договірну ціну) в повній відповідності до технічних вимог Замовника (Додаток 4 тендерної документації) та ДСТУ Б Д.1.1-1:2013) і надають позивачу (Замовнику) можливість не укласти з переможцем договір про закупівлю, у разі ненадання таким переможцем або надання не в повному обсязі чи обрахованому з недотриманням вимог тендерної документації Розрахунку ціни тендерної пропозиції (Договірної ціни), оскільки в такому випадку сторони в належній формі не досягнуть згоди з усіх істотних умов договору про закупівлю.

Крім того, суд встановив, що у п.2 оскаржуваного Висновку зазначено «За результатами аналізу відповідності тендерної документації вимогам Закону встановлено порушення частини 8 статті 12 Закону. За результатами аналізу повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів встановлено порушення вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону. За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, розгляду тендерних пропозицій та визначення переможця торгів, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено.».

Відповідно до положень частини 3 Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552, порядок заповнення констатуючої частини форми висновку у пункті 1 зазначаються:

1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»;

2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі;

3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням:

структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін);

найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

2. У пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.

3. У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Як встановлено судом у п. 3 оскаржуваного Висновку, де відповідач зобов`язує позивача вчинити дії щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель вказано : «З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтею 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Західний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема вжити заходів щодо недопущення таких порушень в подальшому, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.»

Суд зазначає, що за своїм змістом спірний висновок відповідача є індивідуально-правовим актом, який повинен відповідати вимогам, встановленим статтею 2 КАС України. Обґрунтованість, в силу статті 2 КАС України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом. З метою дотримання завдань адміністративного судочинства та його основних засад суди наділені процесуальними повноваженнями встановлювати і оцінювати фактичні обставини справи, перевіряти обґрунтованість вимоги.

Відтак як встановлено судом відповідач зазначивши у висновку про необхідність «здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень», не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Суд наголошує, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна бути здійснена у письмовій формі, сформована внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції (завдань і функцій відповідно до законодавства), містити чіткі, конкретні і зрозумілі, приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім.

Зобов`язання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.

Зазначені висновки відповідають висновкам Верховного Суду, які були неодноразово викладені, зокрема, у постановах від 05.03.2020 у справі №640/467/19, від 23.04.2020 у справі №160/5735/19, від 11.06.2020 в справі №160/6502/19, від 26.11.2020 у справі №160/11367/19, а також у Постанові Верховного Суду від 05.02.2021 справа №160/4347/19 провадження №К/9901/36364/19.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Враховуючи вищевикладене, зазначені обставини є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії.

Суд визнає, що зобов`язальний характер вимог щодо усунення правопорушення свідчить як про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення. Зазначена правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 21.01.2021 у справі №400/4458/19 та від 21.01.2021 у справі №480/3179/19.

В свою чергу, відповідачем не наведено належних обґрунтувань, які б спростовували висновки, викладені у вказаних постановах Верховного Суду, а тому суд не вбачає підстав відступу від висновків Верховного Суду.

Відповідна правова позиція викладена також у в постанові Верховного Суду від 05 лютого 2021 року в справі № 160/4347/19.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно зі статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку, що оскаржуваний висновок Західного офісу Держаудитслужби України від 24.11.2020 прийнятий без додержання вимог ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, тому підлягає скасуванню судом, а отже позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

У відповідності до ч.1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 2, 8-10, 14, 72-79, 90, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -

ухвалив :

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати Висновок Західного офісу Держаудитслужби України від 24.11.2020 (дата затвердження та публікації на веб-порталі Уповноваженого органу) про результати моніторингу закупівлі Львівського комунального підприємства «Львівавтодор» (, Україна, Львів, Пасіки Галицькі, 7) «Реконструкція вул. С. Бандери» у м. Львові (ДК 021:2015: 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт). Унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі UA-2020-06-23-009653-a dl879fafd563466d9fea9a66d89fc533 та дата його оприлюднення: 23.06.2020.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Західного офісу Держаудитслужби України (вул. Костюшка, 8, м.Львів, 79000; ) судовий збір у сумі 2102,00 грн (дві тисячі сто дві грн, 0 копійок) на користь Львівського комунального підприємства "Львівавтодор" (вул. Пасіки Галицькі, 7, м.Львів, 79035; ).

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений 14.04.2021

Суддя Коморний О.І.