Справа № 305/384/20
Суддя: Ємчук В. Е.
Дата ухвалення: 2021-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 305/384/20
Провадження по справі 2-а/305/4/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.04.2021. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Ємчука В.Е.

за участі секретаря судового засідання Шемота М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Клементєва Ярослава Васильовича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

Ухвалою суду від 19.03.2021 замінено первинного відповідача головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Клементєва Ярослава Васильовича на належного відповідача - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області.

Позовні вимоги мотивовані тим, що постановою управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатській області від 10 березня 2020 року позивачку притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в сумі 8500 гривень. При складанні протоколу про адміністратвине правопорушення від 26 лютого 2020 року та винесенні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності відповідач виходив з того, що позивачка без права на виконання будівельних робіт, а саме без затвердженої проектної документації та без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об"єктів будівництва, які за класом наслідків (ССІ), здійснила будівельні роботи з добудови млина до існуючої будівлі складу зернових продуктів та будівництва господарської будівлі по вул. Фабрична, 2б в смт. В.Бичків, Рахівського району Закарпатської області, що є порушенням п.1 ч.1 ст34, ч.1 ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та абз.2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13 квітня 2011 №466. Однак, Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" був прийнятий лише 17.02.2011 та набрав чинності ще пізніше. Господарська будівля, за будівництво якої відносно неї складено адміністративний протокол, була куплена колишніми членами її сім"ї згідно договору купівлі-продажу №01-07 від 25 квітня 2003 року у період до набрання чинності у 2011 році вище зазначеного закону. В 2003 році, на підставі договору купівлі-продажу господарської будівлі, за адресою АДРЕСА_1 , членами її сім"ї був проведений поточний ремонт вищевказаного нерухомого об"єкта. Ні у протоколі про адміністративне правопорушення, ні в акті перевірки і слова не значиться про те, коли, в якому році, була куплена і ким побудована ця господарська будівля. Фактично висновок відповідача про порушення нею п.1 ч.1 ст.34 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" грунтується на припущеннях того, що будівля була побудована із порушенням вищезазначеної норми закону, оскільки немає жодного доказу, жодного підтверджуючого факту того, в якому році побудована ця споруда, та підстави її придбання. У відповідача не було правових підстав для притягнення її до адміністративної відповідальності за порушення закону, якого ще не існувало на момент проведення нею поточного ремонту будівельних робіт, а отже якого вона і не могла порушити. На час поточного ремонту купленого об"єкта на своїй присадибній земельній ділянці в 2003 році ще й не існувало управління до якого вона чи члени її сім"ї за оскаржуваним адміністративним протоколом не подавала повідомлення. Тобто вона не могла її подати в 2003 році, оскільки цього управління до 2011 року не існувало. На думку позивачки у зв"язку з порушенням кримінальної справи №3 від 16.01.2018 за фактом підробки документів Великобичківською селищною радою та матеріали, які в ході досудового розстеження скеровані 03.02.2020 до Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз для проведення земельно-технічної експертизи, Великобичківська селищна рада незаконно втручається у діяльність слідчого по розстеженню кримінальної справи та направляє для проведення беззаконних перевірок на їх об"єкт різних державних структурних організацій для недопущення об"єктивного розстеження кримінальної справи і продовження з їх сторони фальсифкації матеріалів. У зв"язку з наведеним просила визнати протиправним та скасувати постанову №25/1007 від 10 березня 2020 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Клементєвим Ярославом Васильовичем.

Ухвалою суду від 19.03.2021 замінено первинного відповідача головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Клементєва Ярослава Васильовича на належного відповідача - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області.

Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з"явилася. Представник позивачки, адвокат Мелай Михайло Юрійович подав заяву, в якій просить справу розглянути без його участі. Позовні вимоги, викладені в адміністративному позові підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Представник відповідача, будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи в судове засідання не з"явився. Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області відзиву не подавало. Однак, первинним відповідачем, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Клементєвим Я.В. був поданий відзив на позовну заяву, який судом врахований при розгляді справи, зважаючи на те, що останній є посадовою особою Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області.

Відзив обгрунтований тим, що була проведена позапланова перевірка дотримання суб"єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об"єкті, зокрема добудови млина до існуючої будівлі складу зернових продуктів та будівництво господарської будівлі по АДРЕСА_2 . В ході якої встановлено, що громадянка ОСОБА_1 без права на виконання будівельних робіт, а саме без затвердженої проектної документації та без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об"єктів будівництва, які за класом наслідків відповідальності) належать до об"єктів з незначними наслідками (СС1) здійснила будівельні роботи з добудови млина до існуючої будівлі складу зернових продуктів. В заперечення твердження позивача про те, що роботи, які здійснювалися на момент перевірки на її власній земельній ділянці не є будівельними, а було здійснено нібито поточний ремонт не відповідає дійсності. Оскільки відповідно до додатків до протоколу про адміністративне правопорушення від 26.02.2020, а саме технічного паспорта від 14.02.2019, інвентаризаційна справа №78, внесено дані (літера Б та В) щодо господарської будівлі (загальна площа - 30,46 кв.м.) та будівлі млина (загальна площа - 43,93 кв.м). Відомості про дані будівлі не внесені до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно від 23.06.2016, тобто відсутнє право власності на вказані будівлі, а технічний паспорт не посвідчує право власності та не дає право на виконання будівельних робіт, а тільки підтверджує факт наявності даних будівель станом на його виготовлення ( 14.02.2019). Просить відмовити у задоволенні позову.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази, суд дійшов до такого висновку.

Згідно п.1 ч.1 ст.20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Постанова про притягнення фізичних осіб до адміністративної відповідальності є правовим актом індивідуальної дії (п. 3 Постанови Пленуму Вищого Адміністративного Суду України № 2 від 06.03.2008 року).

Відповідно до ч. 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною першою, другою ст.2 КАС України, передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до вимог ст. 293 КУпАП і роз`яснень, викладених в пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 24.06.1988р. «Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення» (зі змін. та доп.), орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови. Суд повинен перевірити: чи накладено адміністративне стягнення правомочним органом; чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи не сплив строк давності для притягнення до адміністративної відповідальності; чи правильні висновки органу (посадової особи), який виніс постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом"якшуючі обставини, майновий стан винного, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що 10 березня 2020 року, головним інспектором будівельного нагляду інспеційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області - Клементєвим Ярославом Васильовичем було винесено постанову № 25/1007 по справі про адміністративне правопорушення, згідно якої ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 гривень, за те, що остання, без права на виконання будівельних робіт, а саме без затвердженої проектної документації та без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об"єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об"єктів з незначними наслідками (ССІ), здійснила будівельні роботи з добудови млина до існуючої будівлі складу зернових продуктів та будівництва господарської будівлі по АДРЕСА_2 . Відповідно, порушила п.1 ч.1 ст.34, ч.1 ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та абз.2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466, відповідальнисть за яке передбачена ч.5 ст.96 КУпАП.

Зокрема, частиною 5 статті 96 КУпАП передбачено відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерплих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Оскаржувана постанова судом перевірялася на предмет дотримання суб`єктом владних повноважень принципів правомірної адміністративної поведінки, а саме: чи прийнято рішення обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Системно оцінивши подані суду докази на предмет відповідності їх законодавству, що регулює спірні правовідносини, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності", замовник має право виконувати будівельні роботи після направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно - будівельного контролю, - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.36 Закону, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил.

Згідно п. 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011р. № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва. Інспекція здійснює державний архітектурно-будівельний контроль лише на об`єктах будівництва.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", об`єктами будівництва є будинки, будівля, споруди будь - якого призначення, їх комплекси, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Згідно п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Інспекціями за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

У відповідності до п. 17 Порядку, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень.

Позивачка, ОСОБА_1 , заперечуючи адміністративне правопорушення згідно оскаржуваної постанови управління Держбуду в Закарпатській області, вказує на відсутність факту самочинного будівництва, зокрема те, що вона не вчиняла будівництво млина та господарської споруди, такі були придбані колишнім членом її сім"ї на підставі договору купівлі-продажу від 25 квітня 2003 року та за нею наразі зареєстровані на підставі договору дарування від 16.06.2016.

Як встановлено, позивачці, ОСОБА_1 , на праві приватної власності належить у цілій частині нежитлова будівля, загальною площею 401,24 кв.м., розташована по АДРЕСА_2 , на підставі договору дарування від 16.06.2016 року, посвідченого Рахівською державною нотаріальною конторою за реєстровим номером №2-788, що стверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об"єктів нерухомого майна щодо об"єкта нерухомого майна №62008067 від 23.06.2016.

14 лютого 2019 року на замовлення ОСОБА_1 КП "БТІ" Рахівської районної ради виготовлено технічний паспорт на будівлі малого млина та складу готової продукції зернових продуктів, розташованих по АДРЕСА_2 .

Згідно договору купівлі-продажу №01/07 від 25 квітня 2003 року, укладеного між Закритим акціонерним товариством "Великобичківський лісохімкомбінат" в особі ліквідатора Ковальського Ігоря Ігоровича, діючого на підставі постанови господарського суду Закарпатської області №6/125 від 01.08.2002, як продавцем та ОСОБА_2 , мешканцем АДРЕСА_2 , як покупцем, останній придбав нежитлову будівлю складу.

Підсумовуючи ці докази, вбачається, що технічний паспорт на будівлі малого млина та складу готової продукції зернових продуктів містить характеристику, план цих об"єктів нерухомого майна, позначені літерами А,Б,В, де літера "А" - склад готової продукції зернових продуктів, побудований в 1960 році, загальною площею 401,24 кв.м., літера "Б" - господарська будівля, без зазначення року будівництва, загальною площею 30,46 кв.м., Літера "В" - млин із складом, без зазначення року будівництва, загальною площею 45,7 кв.м.

Згідно зазначеної вище Інформаційної довідки, за позивачкою зареєстрована нежитлова будівля загальною площею 401,24 кв.м., що відповідно співпадає із нерухомим майном, зазначеним у технічному паспорті під літерою "А" - склад готової продукції зернових продуктів.

Будівлі млина та господарської споруди не внесені до об"єкту нерухомого майна, права власності на яке зареєстровано за позивачкою ОСОБА_1 й такі не відображені у договорі купівлі-продажу майна від 25.04.2003, де чітко вказано предметом договору (продажу) - нежитлова будівля, тобто зазначено в одиночному виразі, без кількісного чи в комплексі. А посилання позивачки на те, що у 2003 році членами її сім"ї був проведений поточний ремонт нежитлової будівлі, та немає жодних доказів, коли збудована ця споруда та підстави її придбання, не заслуговує на увагу, оскільки поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій та інженерного обладнання, тобто без утворення окремих будівель, та відповідно збільшення в об"ємі площі. Технічний паспорт чітко зазначає рік будівництва нежитлової будівлі - складу готової продукції зернових продуктів, яким є 1960 рік.

Таким чином, вказані докази стверджують, що нежитлові будівлі млина та господарської споруди, позначені в технічному паспорті під літерами Б, В, збудовані самочинно.

Згідно вимог ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем надані докази правомірності притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96-1 КУпАП. Адміністративне стягнення накладено відповідно до санкції вказаної статті. Справу про адміністративне правопорушення розглянула уповноважена особа. При винесенні постанови дотримані вимоги щодо її форми та змісту.

З огляду на зазначене та оцінюючи у сукупності встановлені обставини і докази, відсутні підстави для задоволення позову.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 2, 6, 20, 77, 78, 90, 139, 242, 243, 244, 246, 255, 286 КАС України,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рахівський районний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя: Ємчук В.Е.