Справа № 520/3630/21
Суддя: Єгупенко В.В.
Дата ухвалення: 2021-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 квітня 2021 р. № 520/3630/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Єгупенка В.В.,

розглянувши у приміщенні суду в м. Харкові у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (61022, м. Харків, м. Свободи, 5, Держпром, 3 під., 2 поверх) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з вищевказаним адміністративним позовом, в якому позивач просив визнати дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо відмови в перерахунку встановленої пенсії ОСОБА_1 за пенсійною справою № - ДПА за період з 05.03.2019 р. по 31.12.2020 р. включно, виходячи 53% грошового забезпечення, встановленого на підставі Довідки про розмір грошового ОСОБА_1 , виданої Головним управлінням ДФС в Харківській області № 8/20-97-09-48 від 14.01.2021 р., протиправними. Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити перерахунок встановленої пенсії ОСОБА_1 за пенсійною справою № -ДПА за період з 05.03.2019 р. по 31.12.2020 р. включно, виходячи 53% грошового забезпечення, встановленого на підставі Довідки про розмір грошового ОСОБА_1 , виданої Головним управлінням ДФС в Харківській області № 8/20-97-09-48 від 14.01.2021 р., виходячи з наступних складових грошового забезпечення: посадовий оклад - 7 610,00 грн.; оклад за військовим званням - 1 410,00 грн.; надбавка за вислугу років (45%) - 4 059,00 грн.; надбавка за роботу, яка передбачає доступ до державної таємниці (15%) - 1 141,50 грн.; премія (10%) - 761,00 грн., а всього разом - 14 981,50 грн. Стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на користь ОСОБА_1 заборгованість зі сплати суми доплат до встановленої пенсії за пенсійною справою № -ДПА, які підлягають нарахуванню та виплаті за період з 05.03.2019 р. по 31.12.2020 р. включно, виходячи з 53% розміру грошового забезпечення, встановленого на підставі Довідки про розмір грошового ОСОБА_1 , виданої Головним управлінням ДФС в Харківській області № 8/20-97-09-48 від 14.01.2021 р., в розмірі 22 053,15 грн. Стягнути з відповідача на користь позивача компенсацію втрати доходів, нараховану згідно з ЗУ «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» за період з 05.03.2019 по 31.12.2020.

17.03.2021 позивачем подано заяву про збільшення розміру позовних вимог, в якій ОСОБА_1 просив стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на користь позивача компенсацію втрати доходів, нараховану згідно з ЗУ «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» за період з 05.03.2019 по 31.12.2020 в розмірі 1446,13 грн. Інші позовні вимоги по справі залишити без змін.

По справі було відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому ст. 263 КАС України та запропоновано відповідачеві надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження була надіслана відповідачу та отримана ним.

Відповідач надав відзив на позов, в якому, просив у задоволенні позовних вимог відмовити.

Відповідно до ст. 263 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи, зокрема, щодо: оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат.

Дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.

Судом встановлено, позивач перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Харківській області як отримувач пенсії за вислугу років, призначеної на умовах Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» № 2262-ХІІ від 09.04.1992 року.

05.03.2019 набрало законної сили рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 у справі № 826/3858/18, яким визнано протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови №103 та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45.

У зв`язку з набранням законної сили вказаним рішенням суду, Головним управлінням ДФС У Харківській області 14.01.2021 року складено нову довідку № 8/20-97-09-48 про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій на ім`я позивача, яку направлено відповідачу.

Листом від 02.02.2021 №2000-0203-8/14995 Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області повідомило позивача, що ОСОБА_1 було проведено перерахунок пенсії відповідно до постанови №103 з 01.01.2018 з урахуванням довідки про розмір грошового забезпечення, яку надано уповноваженим органом за відповідною посадою. 05.03.2019 набрало чинності рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 ;862/3858/18, яке Шостим апеляційним адміністративним судом від 05.03.2019 залишено без змін, яким вирішено визнати протиправними та нечинними пункти 102 постанови № 103. Після визначення протиправними та скасування пунктів 1-2 Постанови № 103 інших рішень Уряду про умови та порядок проведення перерахунку пенсії не приймалося. Враховуючи зазначене вище, провести перерахунок пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки, яка надана Головним управлінням ДФС у Харківській області від 14.01.2021 за №8/20-97-09-48 немає законних підстав.

Листом від 26.01.2021 №2000-0309-8/11450 довідку про грошове забезпечення було повернуто до Головного управління ДФС у Харківській області.

Отже, спірні правовідносини виникли внаслідок не перерахунку та не виплаті відповідачем пенсії позивачу, в розмірі обчисленого з грошового забезпечення визначеного довідкою від 14.01.2021 за №8/20-97-09-48.

Даючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд врахував наступні обставини справи та норми чинного законодавства.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спеціальним законом, який регулює правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, є, зокрема Закон України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" від 09.04.1992 року № 2262-ХІІ (далі - Закон № 2262-ХІІ).

Питання перерахунку раніше призначених пенсій регламентовано статтею 63 Закону № 2262-XII, згідно із якою перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.

Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.

Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Отже, Кабінету Міністрів України надано право на встановлення умов та порядку перерахунку пенсій, а також розміри складових грошового забезпечення для такого перерахунку.

Кабінет Міністрів України постановою від 13.02.2008 № 45 "Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17 липня 1992 р. № 393" затвердив Порядок № 45.

Пунктом 1 Порядку №45 передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону №2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Абзацом 1 пункту 5 Порядку № 45 в редакції постанови № 103 передбачено, що під час перерахунку пенсій використовуються такі види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням.

При цьому у Додатку 2 до Порядку № 45 міститься форма довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, яку постановою № 103 було викладено в новій редакції, в якій відсутні такі складові грошового забезпечення, як щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення).

Грошове забезпечення було підвищено постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб".

При цьому, згідно з пунктом 5 Порядку №45, в редакції до 05.03.2019 року без врахування змін, внесених постановою Кабінету Міністрів України «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» від 21.02.2018 року №103, які визнані протиправними та нечинними рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.12.2018 року по справі №826/3858/18, для перерахунку пенсій грошове забезпечення враховується у розмірі, встановленому за відповідною посадою (посадами), в межах визначеної законодавством максимальної величини бази нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування з урахуванням, зокрема, посадового окладу.

Крім того, суд зазначає, що питання щодо подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону № 2262-ХІІ, крім пенсій військовослужбовцям строкової служби та членам їх сімей, регулює Порядок №3-1.

Відповідно до пункту 23 Порядку №3-1 перерахунок раніше призначених пенсій проводиться органами, що призначають пенсії, в порядку, установленому статтею 63 Закону № 2262-ХІІ. Пенсіонери подають органам, що призначають пенсії, додаткові документи, які дають право на підвищення пенсії.

Згідно з пунктом 24 Порядку №3-1 про виникнення підстав для проведення перерахунку пенсій згідно зі статтею 63 Закону № 2262-ХІІ уповноважені структурні підрозділи зобов`язані у п`ятиденний строк після прийняття відповідного нормативно-правового акта, на підставі якого змінюється хоча б один з видів грошового забезпечення для відповідних категорій осіб, або у зв`язку з уведенням для зазначених категорій військовослужбовців нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, повідомити про це орган, що призначає пенсії. Органи, що призначають пенсії, протягом п`яти робочих днів після надходження такого повідомлення подають до відповідних уповноважених структурних підрозділів списки осіб, яким необхідно провести перерахунок пенсії (додаток 5). Після одержання списків осіб уповноважені структурні підрозділи зазначають у них зміни розмірів грошового забезпечення для перерахунку раніше призначених пенсій і в п`ятиденний строк після надходження передають їх до відповідних органів, що призначають пенсії.

Таким чином, з 05.03.2019 - з дня набрання чинності судовим рішенням у справі №826/3858/18 виникли підстави для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом №2262-ХІІ, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням та відсоткової надбавки за вислугу років, а також додаткових видів грошового забезпечення, оскільки з цієї дати позивач має право на отримання пенсії, виходячи з розміру складових, розрахованих згідно з постановою КМУ "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" від 30.08.2017 №704 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" №2262-ХІІ та статті 9 Закону "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей".

Отже, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком № 45, повідомляють орган ПФУ.

При розгляді даної справи судом враховано правові висновки, які викладено Великою Палатою Верховного Суду у зразковій справі № 160/8324/19.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що відповідач, не виконуючи норми чинного законодавства, повернув Головному управлінню ДФС у Харківській області без виконання довідку від 14.01.2021 за №8/20-97-09-48 про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, передбаченої Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», що є фактичною відмовою у перерахунку та виплаті основного розміру доходу чим порушує гарантовані Конституцією України права позивача, зокрема, на соціальний захист та на матеріальне забезпечення.

Водночас, задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправними дії відповідача щодо відмови в проведенні перерахунку пенсії не призведе до відновлення порушеного права позивача, оскільки пенсійним органом було прийняте рішення про відсутність підстав у проведенні перерахунку пенсії позивача, у зв`язку з чим, вказані позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Суд враховує судову практику Європейського суду з прав людини, який у рішенні від 15 листопада 1996 року у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" (Chahal v. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Стаття 13 вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності "небезпідставної заяви" за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Засіб захисту повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п. 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 5 квітня 2005 року (заява № 38722/02)).

Отже, "ефективний засіб правого захисту" у розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату; винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації, не відповідає розглядуваній міжнародній нормі.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 р. (остаточне) по справі "ЧУЙКІНА ПРОТИ УКРАЇНИ" (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява N 28924/04) констатував: " 50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. theUnitedKingdom), пп. 28 - 36, Series A N 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати "вирішення" спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах "Мултіплекс проти Хорватії" (Multiplex v. Croatia), заява N 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та "Кутіч проти Хорватії" (Kutic v. Croatia), заява N 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II)".

За таких обставин, Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області допущено протиправну бездіяльність щодо не проведення перерахунку основного розміру пенсії позивача на підставі нової довідки про розмір грошового забезпечення №8/20-97-09-48 від 14.01.2021, наданої Головним управлінням ДФС в Харківській області.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання відповідача здійснити перерахунок встановленої пенсії ОСОБА_1 за пенсійною справою № -ДПА за період з 05.03.2019 р. по 31.12.2020 р. включно, виходячи 53% грошового забезпечення, встановленого на підставі Довідки про розмір грошового ОСОБА_1 , виданої Головним управлінням ДФС в Харківській області № 8/20-97-09-48 від 14.01.2021 р., виходячи з наступних складових грошового забезпечення: посадовий оклад - 7 610,00 грн.; оклад за військовим званням - 1 410,00 грн.; надбавка за вислугу років (45%) - 4 059,00 грн.; надбавка за роботу, яка передбачає доступ до державної таємниці (15%) - 1 141,50 грн.; премія (10%) - 761,00 грн., а всього разом - 14 981,50 грн., стягнення заборгованості зі сплати суми доплат до встановленої пенсії за пенсійною справою № -ДПА, які підлягають нарахуванню та виплаті за період з 05.03.2019 р. по 31.12.2020 р. включно, виходячи з 53% розміру грошового забезпечення, в розмірі 22 053,15 грн., суд зазначає наступне.

Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.

Суд зауважує, що наразі відсутні підстави вважати, що перерахунок пенсії позивача відбудеться із розміру меншого, ніж 53% грошового забезпечення, без урахування складових, зазначених у довідці та виплати заборгованості зі сплати суми доплат до встановленої пенсії за пенсійною справою № -ДПА, які підлягають нарахуванню та виплаті за період з 05.03.2019 р. по 31.12.2020 р. включно, виходячи з 53% розміру грошового забезпечення.

Так, позовні вимоги у вказаній частині звернені на майбутнє, в даній частині позовних вимог права позивача не є порушеними.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог у цій частині.

Щодо позовних вимог в частині стягнення з відповідача на користь позивача компенсації втрати доходів, нараховану згідно з ЗУ «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» за період з 05.03.2019 по 31.12.2020, стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на користь позивача компенсації втрати доходів, нараховану згідно з ЗУ «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» за період з 05.03.2019 по 31.12.2020 в розмірі 1446,13 грн., суд зазначає наступне.

Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.

Відповідно до положень статті 1 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" від 19 жовтня 2000 року №2050-ІІІ (далі по тексту - Закон України № 2050-III) підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).

Згідно з положеннями статті 2 Закону України №2050-III компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період, починаючи з дня набрання чинності цим Законом.

Під доходами у цьому Законі необхідно розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру, зокрема, пенсії (частина друга статті 2 Закону України №2050-III).

Статтею 3 Закону України №2050-III передбачено, що сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але невиплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться).

Згідно з положеннями статті 4 Закону України №2050-III виплата громадянам суми компенсації провадиться у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць.

Відповідно до статті 6 Закону України №2050-III компенсацію виплачують за рахунок коштів Пенсійного фонду України, а також коштів, що спрямовуються на їх виплату з бюджету.

З системного аналізу правових норм вбачається, що основними умовами для виплати суми компенсації є: 1) порушення встановлених строків виплати нарахованих доходів (у тому числі пенсії) та 2) виплата нарахованих доходів. При цьому виплата компенсації втрати частини доходів здійснюється в день виплати основної суми доходу.

Аналогічна правова позиція висловлена в постановах Верховного Суду від 16 травня 2019 року по справі № 134/89/16-а, від 10 лютого 2020 року по справі № 134/87/16-а, від 05 березня 2020 року по справі №140/1547/19.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, нарахування та виплата суми пенсії ставить первинною подією щодо компенсації втрати частини пенсії, яка нараховується та виплачується, відповідно, після та за результатом нарахування та виплати основної суми пенсії.

Суд зауважує, що наразі відсутні підстави вважати, що після та за результатом перерахунку, нарахування та виплати основної суми пенсії відповідачем не буде нараховано та виплачено компенсацію втрати частини доходу згідно з постановою КМУ № 159 від 21.02.2001 року.

Так, позовні вимоги у вказаній частині звернені на майбутнє, в даній частині позовних вимог права позивача не є порушеними.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню.

Ухвалою судді Харківського окружного адміністративного суду від 15.03.2021 було частково задоволено клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору та відстрочено позивачу сплату судового збору до ухвалення судового рішення у праві по суті позовних вимог.

З урахуванням викладеного, судовий збір підлягає розподілу відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 8, 9, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 257, 262 КАС України, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (61022, м. Харків, м. Свободи, 5, Держпром, 3 під., 2 поверх) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 3 під., 2 пов., м. Харків, 61022, ) повести перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 відповідно до довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, виданої Головним управлінням ДФС у Харківській області від 14.01.2021 №8/20-97-09-48, з урахуванням фактично виплачених сум, починаючи з 01.04.2019 року, здійснивши виплату суми недоплаченої частини основного розміру пенсії.

В іншій частині позову - відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області () судовий збір у розмірі 908,00 грн. (дев`ятсот вісім гривень) на користь держави за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UА0026001; код класифікації доходів бюджету: 22030106.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.В. Єгупенко