Справа № 580/5897/20
Суддя: А.В. Руденко
Дата ухвалення: 2021-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про закриття провадження у справі

15 квітня 2021 року справа № 580/5897/20

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Руденко А.В., розглянувши у письмовому провадженні в спрощеному позовному провадженні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2 до Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Служба у справах дітей Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2 до Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Служба у справах дітей Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області, в якій просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не прийняття рішення за результатами розгляду заяви позивача від 15.09.2020 про надання дозволу на оформлення частини житлового будинку та земельної ділянки на малолітніх дітей;

- зобов`язати відповідача повторно розглянути заяву позивача від 15.09.2020 про надання дозволу на оформлення частини житлового будинку та земельної ділянки на малолітніх дітей.

Обгрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що 15.09.2020 звернувся до органу опіки та піклування Шполянської міської ради ОТГ Черкаської області із заявою про отримання дозволу на оформлення договору дарування житлового будинку з відповідною присадибною земельною ділянкою у визначених частках, а саме: 1/7 ОСОБА_3 ; 1/7 ОСОБА_4 ; 5/7 ОСОБА_1 . Листом Шполянської міської ради ОТГ Черкаської області №01-36/278 від 28.09.2020 повідомлено позивача, що 23.09.2020 відбулось засідання виконавчого комітету і у зв`язку з не набранням рішенням достатньої кількості голосів позивачу відмовлено у наданні дозволу на укладення договору дарування нерухомого майна. Вважаючи вказану відмову протиправною позивач зазначає, що 22.09.2020 відбулось засідання комісії по захисту прав дитини, на якому було погоджено проект рішення «Про надання дозволу ОСОБА_2 на укладання договору дарування житла з відповідною часткою земельної ділянки, малолітнім дітям ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ». Отже, комісія дійшла висновку, що укладення договору відповідає інтересам дітей. Офіційним документом, який приймається на засіданні виконавчого комітету є рішення, оскільки Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено прийняття рішення ради, а не надання відповіді листом, складеним у довільній формі.

Відповідач проти позову заперечив. 18.02.2021 надав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що згідно довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб №4471 від 18.06.2020 у будинку за адресою: АДРЕСА_1 , до складу осіб, зареєстрованих в ньому входять: ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , а ОСОБА_2 є власником, але в будинку не зареєстрована. Житлова площа будинку, яка перебуває у власності ОСОБА_2 , становить 62,5 кв.м. Позивач є наймачем будинку, а його діти є членами сім`ї. Власник будинку не зареєстрована за даною адресою. Таким чином, позивач та члени його сім`ї мають право користування житловим будинком. Позивач не є власником будинку, тому його право на вказане нерухоме майно не було порушене внаслідок не прийняття рішення виконавчого комітету Шполянської міської ради ОТГ. Розпоряджатись даним майном має право лише його власник ОСОБА_2 . У зв`язку з не набранням відповідної кількості голосів проект рішення «Про надання дозволу ОСОБА_2 на укладання договору дарування житла, по 1/7 частини будинку, з відповідною частиною земельної ділянки, які належать її на праві приватної власності малолітнім ОСОБА_3 та ОСОБА_4 » вважається неприйнятим і був занесений до протоколу з поміткою «протокольно». Виконавчий комітет може як надати, дозвіл так і відмовити у наданні дозволу на відчуження нерухомості, у випадках, передбачених ч. 5 ст. 177 Сімейного кодексу України. З вказаних підстав просив у задоволенні позову відмовити.

18.02.2021 позивач подав відповідь на відзив, в якій зазначив, що заступник міського голови Коваль Д. даючи пояснення на виконавчому комітеті 29.10.2019 відкрито висловлювався в присутності голови ОСОБА_5 , що міська рада проти прийняття позитивного рішення, незважаючи на рішення комісії з питань захисту прав дитини.

03.03.2021 відповідач подав заперечення на відповідь на відзив, в яких зазначив доводи, аналогічні викладеним у відзив на позовну заяву.

Ухвалою суду від 28.12.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без виклику учасників справи.

Встановлені судом фактичні обставини справи.

Згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №14465108 від 07.05.2007 ОСОБА_2 належить на праві приватної власності будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб №4471 від 18.06.2020 за адресою: АДРЕСА_1 , до складу сім`ї/зареєстрованих входять: ОСОБА_2 власник; ОСОБА_1 син; ОСОБА_3 внук; ОСОБА_4 внучка.

Згідно витягу з протоколу №8 від 10.10.2019 засідання комісії з питань захисту прав дитини при виконкомі Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади вирішено надати дозвіл ОСОБА_2 на відчуження житла, право користування яким мають малолітні діти ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Згідно витягу з протоколу №21 від 29.10.2019 засідання виконавчого комітету Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області вирішено вважати не прийнятим рішення «Про надання дозволу ОСОБА_2 на відчуження житла, право користування яким мають малолітні діти».

Позивач звернувся з позовом про оскарження бездіяльності Шполянської міської ради ОТГ до Шполянського районного суду Черкаської області, рішенням якого від 06.07.2020 у цивільній справі №710/263/20 у позові відмовлено.

У подальшому 15.09.2020 позивач звернувся до Органу опіки і піклування Шполянської міської ради ОТГ із заявою, в якій просив надати дозвіл на оформлення договору дарування частини житлового будинку з відповідною частиною земельної ділянки малолітнім дітям ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , розташованого за адресою АДРЕСА_1 , що належать на праві приватної власності ОСОБА_2 . Набуття права власності відбудеться шляхом укладення договору дарування. 1/7 частини ОСОБА_3 21.12.2007, 1/7 частини ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , 5/7 частини позивачу. В зазначеному будинку позивач проживає безперервно з 2007 року з часу побудови.

Згідно витягу з протоколу №8 від 22.09.2020 засідання комісії з питань захисту прав дитини при виконкомі Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади вирішено клопотати перед виконавчим комітетом Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади про надання дозволу ОСОБА_2 на укладання договору дарування житла, по 1/7 частині будинку, з відповідною частиною земельної ділянки, які належать її на праві приватної власності, малолітнім ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Згідно витягу з протоколу №15 від 23.09.2020 засідання виконавчого комітету Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області вирішено вважати не прийнятим рішення «Про надання дозволу ОСОБА_2 на укладання договору дарування житла, по 1/7 частини будинку, з відповідною частиною земельної ділянки, які належать її на праві приватної власності малолітнім ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ».

Шполянська міська рада ОТГ Черкаської області листом №01-36/278 від 28.09.2020 повідомила власника будинку ОСОБА_2 , що 23.09.2020 відбулось засідання виконавчого комітету і у зв`язку з ненабранням рішенням достатньої кількості голосів позивачу відмовлено у наданні дозволу на укладення договору дарування нерухомого майна.

Вважаючи, що Шполянська міська рада об`єднаної територіального громади вчиняє бездіяльність щодо надання дозволу органу опіки і піклування на оформлення договору дарування ОСОБА_2 неповнолітнім дітям позивача ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , позивач звернувся з позовом до суду.

Норми права, які підлягають застосуванню.

Частиною першою статті 2 Кодекс адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Приписами частини першої статті 341 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (1950 року) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 4 КАС України адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

За змістом пункту 2 частини першої статті 4 КАС України публічно-правовий спір - це спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

У частині першій статті 19 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - ЦПК України) встановлено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Оцінка суду.

Суд зазначає, що до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

За усталеною судовою практикою Великої Палати Верховного Суду, публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Однак сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Необхідно з`ясовувати, у зв`язку з чим виник спір та за захистом яких прав особа звернулася до суду.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом із тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу (як правило майнового) конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Відтак, якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, які спричинені рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язаний з реалізацією її майнових або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту цивільних прав та інтересів.

Судом встановлено, що згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №14465108 від 07.05.2007 ОСОБА_2 належить на праві приватної власності будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно витягу з протоколу №8 від 10.10.2019 засідання комісії з питань захисту прав дитини при виконкомі Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади вирішено надати дозвіл ОСОБА_2 на відчуження житла, право користування яким мають малолітні діти ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Згідно витягу з протоколу №21 від 29.10.2019 засідання виконавчого комітету Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області вирішено вважати не прийнятим рішення «Про надання дозволу ОСОБА_2 на відчуження житла, право користування яким мають малолітні діти».

У подальшому 15.09.2020 позивач звернувся до Органу опіки і піклування Шполянської міської ради ОТГ із заявою, в якій просив надати дозвіл на оформлення договору дарування частини житлового будинку з відповідною частиною земельної ділянки малолітнім дітям ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , розташованого за адресою АДРЕСА_1 , що належать на праві приватної власності ОСОБА_2 .

Згідно витягу з протоколу №8 від 22.09.2020 засідання комісії з питань захисту прав дитини при виконкомі Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади вирішено клопотати перед виконавчим комітетом Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади про надання дозволу ОСОБА_2 на укладання договору дарування житла, по 1/7 частині будинку, з відповідною частиною земельної ділянки, які належать її на праві приватної власності, малолітнім ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Проте згідно витягу з протоколу №15 від 23.09.2020 засідання виконавчого комітету Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області вирішено вважати не прийнятим рішення «Про надання дозволу ОСОБА_2 на укладання договору дарування житла, по 1/7 частини будинку, з відповідною частиною земельної ділянки, які належать її на праві приватної власності малолітнім ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ».

Шполянська міська рада ОТГ Черкаської області листом №01-36/278 від 28.09.2020 повідомила власника будинку ОСОБА_2 , що 23.09.2020 відбулось засідання виконавчого комітету і у зв`язку з ненабранням рішенням достатньої кількості голосів позивачу відмовлено у наданні дозволу на укладення договору дарування нерухомого майна.

Отже предметом спору у даній справі є правомірність дій Шполянської міської ради ОТГ щодо відмови у наданні дозволу на відчуження будинку, у якому зареєстровані неповнолітні особи. Відмова у прийнятті рішення про надання згоди на дарування будинку свідчить, на думку позивача, про бездіяльність Шполянської міської ради ОТГ.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 23 жовтня 2019 року у справі № 352/536/17 зазначала що якщо особа стверджує про порушення її прав наслідками, що спричинені рішенням суб`єкта владних повноважень, яке вона вважає неправомірним, і такі наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних прав або інтересів цієї особи чи пов`язані з реалізацією нею майнових або особистих немайнових прав чи інтересів, то визнання незаконним вказаного рішення і його скасування є способом захисту відповідних цивільних прав та інтересів.

Спірні правовідносини виникли з приводу реалізації майнових прав ОСОБА_2 під час відчуження належного їй на праві власності будинку, у якому зареєстровані неповнолітні особи.

Таким чином, оскаржувані дії Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області хоч і вчинені суб`єктом владних повноважень, однак спрямовані на реалізацію приписів саме цивільного та сімейного законодавства. У зв`язку з цим спірні правовідносини мають приватноправовий характер.

З огляду на наведене, враховуючи характер спірних правовідносин, суд дійшов висновку про те, що вказаний спір не є публічно-правовим і не належить до юрисдикції адміністративних судів.

При розгляді цієї справи суд врахував правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах від 21 лютого 2020 року у справі №337/2021/17 (2-а/337/159/2017), від 16 вересня 2020 року у справі № 826/11456/18 та від 20 січня 2021 року у справі №808/2135/18.

За правилом пункту 1 частини першої статті 238 КАС України суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку про закриття провадження у адміністративній справі №580/5897/20.

Ухвалою суду від 29.12.2020 позивач був звільнений від сплати судового збору, тому питання про повернення судового збору судом не вирішується.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 14, 238, 241-243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ухвалив:

Провадження у адміністративній справі № 580/5897/20 за позовом ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача ОСОБА_2 до Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Служба у справах дітей Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, закрити.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява підлягає розгляду Шполянським районним судом Черкаської області відповідно до норм цивільного судочинства.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали.

Головуючий А.В. Руденко