Справа № 500/1093/21
Суддя: Мірінович Уляна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2021-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/1093/21

15 квітня 2021 рокум. Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючої судді Мірінович У.А., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради про визнання протипраним та скасування припису від 19.02.2021 року, -

ВСТАНОВИВ:

До Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради, у якій позивач просить визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів і правил від 19.02.2021.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відділом державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради здійснено позапланову перевірку дотримання позивачем норм Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

За результатами позапланової перевірки складено акт №005-008 від 19.02.2021 року та протокол про адміністративне правопорушення від 19.02.2021 року в яких зафіксовано порушення пункт 1 частини першої статті 34 та частини першої та другої статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз. 1, 2 пункту 5, пункту 13 постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт", які лягли в основу припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 19.02.2021.

Позивач вважає, що вказаним приписом ОСОБА_1 зобов`язано до 19.04.2021, привести вищевказаний об`єкт до вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Проте, на переконання позивача, такий припис виконати фізично не можливо, оскільки від 2016 року вона не може оформити правовстановлюючі документи на земельну ділянку.

Вважає, що припис від 19.02.2021 року не відповідає нормам Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та винесений із наперед передбачуваними наслідками про його невиконання позивачем та додатково зазначає, що в приписі не конкретизовано як саме позивач має усунути порушення, з огляду на що позивач зазначає про відсутність зазначення механізму виконання нею оскаржуваного припису та просить визнати його протиправним та скасувати.

Ухвалою суду від 15.03.2021 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у якій встановлено строк подання відповідачу відзиву на позовну заяву, в тому числі клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

02.04.2021, через відділ документального забезпечення суду надійшов відзив на позовну заяву з додатками зі змісту якого слідує, що відповідач повністю заперечує проти задоволення позовних вимог, мотивуючи свою позицію наступним.

Відповідачем, на підставі звернення громадянина ОСОБА_2 від 18.01.2021 та наказу начальника відділу ДАБК ТМР від 11.02.2021 №8, проведено позапланову перевірку щодо дотримання суб`єктом містобудування містобудівного законодавства на об`єкті «Будівництво капітальних споруд по АДРЕСА_1 ».

За результатами перевірки складено акт від 19.02.2021, яким встановлено правопорушення, вчинені позивачкою, а також протокол про адміністративне правопорушення від 19.02.2021 та винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 23.02.20201 щодо ОСОБА_1 , якою останню визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 гривень.

Також, за результатами перевірки складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил від 19.02.2021 з терміном виконання до 19.04.2021.

Позивач підписала акт, складений за результатами проведення позапланового заходу та протокол про адміністративне правопорушення, а тому відповідач вважає, що позивачем не спростовано висновки інспекторів відділу ДАБК ТМР про вчинення ним відповідних правопорушень у сфері містобудівної діяльності, що мало наслідком винесення припису (арк. справи 77-80).

Дослідивши письмові докази та перевіривши доводи, викладені позовній заяві, суд встановив наступні обставини.

Як підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_2 , звернувся 18.01.2021 із зверненням до міського голови міста Тернополя у якому зазначив, що станом на 06.06.2019, рішенням сесії Тернопільської міської ради №7/35/193, йому надано дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,0701 га за адресою АДРЕСА_1 , однак реалізувати своє право щодо ділянки він не може, оскільки громадянка ОСОБА_1 , яка проживає по АДРЕСА_1 і територія якої межує з його ділянкою, перешкоджає у реалізації його прав та інтересів з огляду на що поросив відповідача провести перевірку законності будівництва гр. ОСОБА_1 гаража, хати і інших капітальних споруд та паркану на належній йому ділянці за адресою: АДРЕСА_1 (арк. справи 82).

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, на підставі звернення ОСОБА_2 , Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради прийнято наказ №8 від 11.02.2021 «Про проведення перевірки» та проведено позапланову перевірку з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм. державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті «Будівництво капітальних споруд по АДРЕСА_1 » (арк. справи 81).

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» для здійснення позапланової перевірки на об`єкті «Будівництво капітальних споруд по АДРЕСА_1 » щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил відповідачем видано направлення для проведення перевірки від 11.02.2021 №8 (арк. справи 4).

За результатами приведеної відповідачем перевірки складено акт № 005-008 від 19.02.2021, яким зафіксовано порушення ОСОБА_1 вимог пункту 1 частини першої статті 34 та частин першої та другої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абзаців першого та другого пункту 5 та пункту 13 постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», зокрема: перевіркою виявлено, що позивачем у 2014 році проведено реконструкцію житлового будинку літ. «А» та будівництво гаража літ. «Г» без відповідних дозвільних документів, виданих органом держархбудконтролю, а саме: без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт (арк. справи 5-15).

За результатами приведеної відповідачем перевірки відповідачем також складено протокол про адміністративне правопорушення від 19.02.2021 щодо ОСОБА_1 , якою останню визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 гривень (арк. справи 83- 86).

На підставі акту перевірки відповідачем складено оскаржуваний припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил від 19.02.2021 з терміном виконання «до 19.04.2021» (арк. справи 16, 87-88).

Вважаючи протиправним спірний припис, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Визначаючись щодо позовних вимог, суд виходить з того, що відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Закон України «Про архітектурну діяльність» визначає правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності і спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів.

Згідно із положеннями статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, що визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Суд зазначає, що відповідно до положень статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Як передбачено частини першої статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 №687-XIV, з наступними змінами та доповненнями, будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно із положеннями частини першої статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України. Видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

Статтею 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення (частина восьма статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Пунктом 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 встановлено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

- подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;

- видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Пунктом 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 передбачено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної з будівництвом об`єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності визначена в Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до пунктів 16-18 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Пунктом 19 Порядку № 533 також передбачено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням (пункт 21 Порядку № 533).

Із системного аналізу наведених правових норм можна дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі № 810/3517/17, від 22 жовтня 2018 року у справі № 153/876/17, від 10 липня 2019 року у справі № 521/17659/17.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що позапланова перевірка щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Будівництво капітальних споруд по вул. Бригадній, в м. Тернопіль» проведена у присутності ОСОБА_1 .. За результатами перевірки складено акт та протокол про адміністративне правопорушення, в яких викладено виявлені під час перевірки порушення, а саме: порушення ОСОБА_1 вимог пункту 1 частини першої статті 34 та частин першої та другої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абзаців першого та другого пункту 5 та пункту 13 постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», зокрема: перевіркою виявлено, що позивачем у 2014 році проведено реконструкцію житлового будинку літ. «А» та будівництво гаража літ. «Г» без відповідних дозвільних документів, виданих органом держархбудконтролю, а саме: без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Акт перевірки позивачем підписано без зауважень.

У протоколі про адміністративне правопорушення від 19.02.2021 також зазначено, що відповідальність за виявлені правопорушення передбачена частиною четвертою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Перевіркою зафіксовано, а позивачем не спростовано факту проведення реконструкції житлового будинку літ. «А» та будівництво гаража літ. «Г» за адресою по АДРЕСА_1 , без відповідних дозвільних документів, виданих органом держархбудконтролю, тобто з порушенням вимог статті 34 та 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Позивач зазначає, що необхідність реконструкції будинку викликана тим, що у даному будинку проживає три сім`ї, з огляду на що «виникла потреба у збільшенні житлової площі». Водночас позивач зазначає, що реконструкція будинку виконана в межах існуючого фундаменту, а гараж збудовано в межах заїзду до будинку, тобто на прибудинковій території.

Разом з тим, в якості підстави не подання відповідачу повідомлення про початок виконання будівельних робіт, ОСОБА_1 вказує на те, що вона з 2016 року «не може оформити правовстановлюючі документи на земельну ділянку».

Однак, суд оцінює такі доводи позивача критично, позаяк абзацом 1 частини другої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в імперативному порядку заборонено виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт та зазначено, що отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Частина восьма статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Суд наголошує, що наявність труднощів, які виникають в процесі реалізації громадянами права на набуття у власність тих чи інших майнових ресурсів, не можуть слугувати підставою для звільнення від відповідальності при вчинення дій спрямованих на задоволення інших інтересів, зокрема: «у збільшенні житлової площі».

З огляду на що, суд дійшов висновку, що за умови не подання відповідачу повідомлення про початок виконання будівельних робіт, ОСОБА_1 не підтверджено правомірність проведення нею у 2014 році реконструкції житлового будинку літ. «А» та будівництво гаража літ. «Г» за адресою по АДРЕСА_1 , а тому припис відповідача про приведення вказаного об`єкту будівництва у відповідність до вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» задля усунення допущених позивачем порушень вимог пункт 1 частини першої статті 34 та частини першої та другої статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз. 1, 2 пункту 5, пункту 13 постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт", є правомірним та скасуванню не підлягає.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради про визнання протиправним та скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів і правил від 19.02.2021, відмовити у повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Тернопільський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 15 квітня 2021 року.

Реквізити учасників справи:

позивач: - ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 ,, РНОКПП: НОМЕР_1 );

відповідач: - Відділ державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради (місцезнаходження: бульвар Т. Шевченка, 1, м. Тернопіль, 46001,, ).

Головуючий суддя Мірінович У.А.