Справа № 160/5041/20
Суддя: Сафронова С.В.
Дата ухвалення: 2021-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

12 квітня 2021 року м. Дніпросправа № 160/5041/20

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Сафронової С.В. (доповідач),

суддів: Мельника В.В., Чепурнова Д.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.08.2020 року в адміністративній справі №160/5041/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АРЛАН" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И В:

07.05.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю «АРЛАН» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області , в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми «Н» № від 13.09.2018, прийняте Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області в частині нарахування штрафу за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів на суму ПДВ 35 500,00 грн. в розмірі 20% в сумі 7 100,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що 12.09.2016 ним була зареєстрована податкова накладна № 8 від 03.08.2016 Водночас, під час її реєстрації було допущено технічну помилку, а саме вказано 03.08.2016 замість вірного 30.08.2016. 31.08.2016 дану податкову накладну було відкориговано, внесено зміни та зареєстровано вірну податкову накладну за № 9 від 30.08.2016. У графі «причина коригування» розрахунку коригування № 10 від 31.08.2016 вказано «помилка в даті складання ПН». На думку позивача, відповідачем неправомірно застосовано штрафні санкції на суму 7 100,00 грн. за несвоєчасну реєстрацію помилково виписаної податкової накладної № 8 від 03.08.2016, яка станом на дату проведення камеральної перевірки та складання акту фактично анульована, що не призвело до змін у податковій звітності позивача з податку на додану вартість. З огляду на наведене, позивач вважає, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним в частині нарахування штрафу в розмірі 20% в сумі 7 100,00 грн., а тому підлягає скасуванню.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.08.2020 року позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення форми «Н» № від 13.09.2018, прийняте Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області в частині нарахування штрафу за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів на суму ПДВ 35 500,00 грн. в розмірі 20% в сумі 7 100,00 грн.

Судове рішення вмотивовано тим, що у випадку помилкового складання податкової накладної на операцію з постачання товарів/послуг та реєстрації її в Єдиному реєстрі податкових накладних платник податку з метою виправлення допущеної помилки має право згідно з пунктом 192.1 статті 192 Податкового кодексу України скласти розрахунок коригування до помилкової податкової накладної. Такий розрахунок коригування підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку на додану вартість, на якого була складена помилкова податкова накладна (покупцем (отримувачем) товарів/послуг). При цьому, помилково виписана податкова накладна не тягне жодних правових наслідків.

Не погоджуючись з вказаним рішенням Головне управління ДПС у Дніпропетровській області звернулося із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення, як таке, що прийняте із порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Аргументи, наведені контролюючим органом в обґрунтування вимог апеляційної скарги, фактично аналогічні наведеному у відзиві на позов.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити апеляційну скаргу Головне управління ДПС у Дніпропетровській області без задоволення, а рішення суду першої інстанції, - без змін.

За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308).

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів і вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а судове рішення на підставі ст. 316 КАС України слід залишити без змін, з наступних підстав.

Судом установлено, що 03.08.2018 Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області проведено камеральну перевірку ТОВ «АРЛАН» щодо своєчасності реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних складених за серпень 2016, березень 2017 про що складено акт № 43226/04-36-12-04/31943889.

Перевіркою встановлено, що платником порушено терміни реєстрації податкових накладних № 8 від 03.08.2016 та №22 від 23.03.2017, що підлягають наданню покупцям платникам податку на додану вартість, чим порушено п.201.10 ст. 201 ПК України.

У зв`язку із затримкою реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних:

- на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 228,69 грн., контролюючим органом розраховано штраф у розмірі 10% у сумі 22,87 грн.;

- від 16 до 30 календарних днів на суму ПДВ 35 500,00 грн., контролюючим органом розраховано штраф у розмірі 20% у сумі 7 100,00 грн.

На підставі висновків, викладених в акті камеральної перевірки, відповідач виніс податкове повідомлення - рішення № від 13.09.2018, яким до позивача за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних застосовано штраф на загальну суму 7 122,87 грн.

Погоджуючись із висновком суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до пункту 1.1 ПК України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) ПК України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно з пунктом 201.1. статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законодавства щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Відповідно до пункту 187.1. статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно пунктом 201.1 статті 201 та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних має бути здійснена протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов`язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування. У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року № 1246 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі Порядок № 1246), внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування, до Реєстру здійснюється шляхом подання протягом операційного дня зазначених документів в електронній формі ДФС з використанням електронного цифрового підпису та внесення відповідних відомостей до Реєстру. Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Згідно з пунктом 11 Порядку № 1246 квитанція, що підтверджує факт реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, надсилається протягом операційного дня платникові податку. Якщо протягом операційного дня платникові податку не надіслано квитанцію, що підтверджує прийняття (підтвердження реєстрації) або неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування, такі податкова накладна та/або розрахунок коригування вважаються зареєстрованими.

За правилами п. 1201.1 ст. 120 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН, встановлених ст. 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.

Судом встановлено, що 12.09.2016 позивачем зареєстрована в ЄРПН податкова накладна № 8 від 03.08.2016 на суму податку на додану вартість в розмірі 35 500,00 грн., що підтверджується квитанцією про реєстрацію податкової накладної /розрахунку коригування кількісних та вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН за № , дата складання 12.09.2016 о 13:21:03.

Як зазначав у позові позивач та підтверджується матеріалами справи, у зв`язку із допущеною помилкою, а саме не вірно вказаною датою 03.08.2016, позивачем подано розрахунок коригування кількісних та вартісних показників від 31.08.2016 № 10 до податкової накладної № 8 від 03.08.2016, що зареєстрований в ЄРПН та підтверджується квитанцією про реєстрацію податкової накладної /розрахунку коригування кількісних та вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН за № , дата складання 12.09.2016 о 15:58:14.

Дослідженням квитанції про реєстрацію податкової накладної /розрахунку коригування кількісних та вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН за № від 12.09.2016 встановлено, що за результатами обробки розрахунку коригування кількісних та вартісних показників від 31.08.2016 № 10 до податкової накладної № 8 від 03.08.2016 «Документ доставлено до ДФС України. Документ прийнято. Помилок не виявлено».

12.09.2016 позивачем було подано правильно оформлену податкову накладну № 9 від 30.08.2016 на суму податку на додану вартість в розмірі 35 500,00 грн, яка аналогічна попередній накладній, але з вірно зазначеною датою (30.08.2016).

Судом встановлено, що 12.09.2016 року позивачем зареєстрована в ЄРПН податкова накладна № 9 від 30.08.2016 року на суму податку на додану вартість в розмірі 35 500,00 грн, що підтверджується квитанцією про реєстрацію податкової накладної /розрахунку коригування кількісних та вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН за № , дата складання 12.09.2016 об 16:11:11.

Дослідженням квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних та вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН за № від 12.09.2016 встановлено, що за результатами обробки податкової накладної № 9 від 30.08.2016 «Документ доставлено до ДФС України. Документ прийнято. Помилок не виявлено».

Таким чином, через технічну помилку (замість 30.08.2016 вказано 03.08.2016) податкова накладна № 8 від 03.08.2016 була анульована позивачем шляхом складання та реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 10 від 31.08.2016 до податкової накладної № 8 від 03.08.2016 та подальшою подачею до ЄРПН правильно оформленої податкової накладної № 9 від 30.08.2016.

Відтак, податкова накладна № 8 від 03.08.2016, у зв`язку із допущеною помилкою є зайво зареєстрованою, про що свідчить розрахунок коригування № 10 від 31.08.2016 та податкова накладна № 9 від 30.08.2016, яка зареєстрована згідно ст. 192 та 201.10 ПК України, сума ПДВ складає 35 500,00 грн та відповідає сумі ПДВ зазначеній в податковій накладні № 8 від 03.08.2016, яка мала бути анульована.

Отже, позивач самостійно виправив помилку шляхом складання нової правильно оформленої податкової накладної за правильною датою першої події 30.08.2016 та шляхом обнулення помилкової податкової накладної від 03.08.2016 через складання розрахунку коригування кількісних і вартісних показників.

Вказані обставини, в свою чергу, спростовують необхідність застосування до платника податків штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкової накладною.

Так, згідно з пунктом 192.1 статті 192 ПК України якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка видана їх отримувачу - платнику податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації; отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Таким чином, у випадку помилкового складання податкової накладної на операцію з постачання товарів/послуг та реєстрації її в Єдиному реєстрі податкових накладних платник податку з метою виправлення допущеної помилки має право згідно з пунктом 192.1 статті 192 Податкового кодексу України скласти розрахунок коригування до помилкової податкової накладної. Такий розрахунок коригування підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку на додану вартість, на якого була складена помилкова податкова накладна (покупцем (отримувачем) товарів/послуг).

При цьому, помилково виписана податкова накладна не тягне жодних правових наслідків.

Вказана правова позиція узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена в постанові від 05.03.2019 року по справі № 806/2975/16.

З огляду на зазначене, відсутні і підстави для застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "АРЛАН" штрафних санкцій за порушення строку реєстрації зазначеної накладної.

Вказана правова позиція також узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові від 28.03.2019 року по справі №809/1420/17.

Крім того, щодо дати складання розрахунку коригування до «помилкової» податкової накладної, колегія суддів зазначає, що жодних строків ПК України не встановлює, такий розрахунок коригування складається датою виявлення помилки (інших дат для «виправляючого» розрахунку коригування немає).

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.08.2018 року у справі № 804/1366/17.

В свою чергу, відповідачем доказів на спростування факту відсутності проведення господарських операцій згідно з податковою накладною не надано, а відтак відповідачем, на якого покладається обов`язок доказування всупереч вимог ст. 77 КАС України, не довезено правомірності застосування до позивача штрафних санкцій.

Колегія суддів зазначає, що загальні положення про відповідальність платника податків закріплені ст. 109 ПК України, якою визначено, що податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Вчинення платниками податків, їх посадовими особами та посадовими особами контролюючих органів порушень законів з питань оподаткування та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України.

Аналіз зазначених норм дає підстави вважати, що законодавець передбачив можливість застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбачених статтею 1201 ПК України лише за наявності його вини.

Передбачені ст. 1201 ПК України штрафи, за своєю тяжкістю та каральним характером, цілком відповідають санкціям притаманним для застосування за кримінальні правопорушення, відтак наявні всі підстави для застосування ч. 2 ст. 6 Конвенції, яка, у свою чергу, унеможливлює притягнення до відповідальності особи за відсутності вини.

З наведеного, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, можна зробити висновок про те, що застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбаченої статтею 120 ПК України, можливе лише за наявності його вини.

Так, правопорушенням, за яке на платника податків може бути накладено штрафні санкції, є винне діяння такого платника податків. Підставою для застосування податкового штрафу (як і кримінального, адміністративного чи будь-якого іншого покарання) є вина. Відсутність вини свідчить про відсутність підстав для застосування покарання (санкції).

Верховний Суд у постановах від 03.05.2018 року у справі № 818/1070/17, від 26.06.2018 року у справі № 808/2127/17, від 27.04.2018 року у справі № 820/4064/17, від 11.09.2018 року у справі № 826/9114/16, аналізуючи податкове законодавство, зокрема, ст.109 ПК України зазначив, що відсутність вини платника податків, як необхідної складової податкового правопорушення, обумовила протиправність застосування штрафних (фінансових) санкцій за оскарженим податковим повідомленням-рішенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

З огляду на вищезазначені висновки суду відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не доказав правомірності свого рішення, що є підставою для задоволення позову.

Інші доводи апеляційної скарги означених висновків колегії суддів не спростовують.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 292, 293, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області-залишити без задоволення, а рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.08.2020 року в адміністративній справі №160/5041/20 - без змін.

Постанова Другого апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку на протязі тридцяти днів, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя С.В. Сафронова

суддя В.В. Мельник

суддя Д.В. Чепурнов