Справа № 120/560/21-а
Суддя: Шаповалова Тетяна Михайлівна
Дата ухвалення: 2021-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Вінниця

12 квітня 2021 р. Справа № 120/560/21-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Шаповалової Тетяни Михайлівни,

за участю:

секретаря судового засідання: Ковальова В.О.

представника позивача: Гапонюка І.М.

представника відповідача: Козачука М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні розглянувши в режимі відеоконференції у в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2021 року до Вінницького окружного адміністративного суду звернувся Департамент патрульної поліції (далі-позивач) з адміністративним позовом до ОСОБА_1 (далі-відповідач), у якому просив стягнути з ОСОБА_1 на користь Департаменту патрульної поліції майнову шкоду у розмірі 69961,86 грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що 14.09.2019 року близько 05 год.45 хв. по вул. Північна, 8, у місті Ковель сталася дорожньо-транспортна пригода (далі - ДТП) за участю транспортного засобу автомобіля марки «MITSUBISHI OUTLANDER», під керуванням інспектора УПП в Вінницькій області ОСОБА_1 та автомобіля марки «RENAULT MASTER», власником якого є ОСОБА_2 .

Внаслідок ДТП вказані транспортні засоби отримали механічні пошкодження, оскільки ОСОБА_1 не було дотримано безпечного бокового інтервалу та скоєно наїзд на припаркований автомобіль зі сторони проїзної частини дороги.

Постановою Ковельського міськрайонного суду Волинської області від 16.03.2020 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

Згідно з висновком експерта № 129 від 15.12.2020 року розмір матеріального збитку завданого володільцю автомобіля марки «MITSUBISHI OUTLANDER» складає 69 961,86 грн.

Посилаючись на вищевказане, Департамент патрульної поліції просив суд стягнути з ОСОБА_1 заподіяну пошкодженням службового автомобіля марки «MITSUBISHI OUTLANDER», майнову шкоду в розмірі 69 961,86 грн., а тому звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Ухвалою суду від 29.01.2021 року даний адміністративний позов залишено без руху та встановлено строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

05.02.2021 року позивач вимоги вказаної ухвали суду про залишення позовної заяви без руху виконав.

11.02.2021 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в порядку ст. 262 КАС України, а також встановлено відповідачу строк на подання відзиву на позовну заяву.

02.03.2021 року представником відповідача подано відзив на адміністративний позов, у якому вказав, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду, оскільки підставою пред`явлення позову у даному випадку є заподіяння шкоди під час ДТП, яке відбулося 14.09.2019. Позивач подав заяву до суду лише 18.01.2021 року, пропустивши передбачений строк позовної давності. Зазначені в позовній заяві пояснення щодо початку строку звернення до суду з моменту отримання висновків експертизи вважає необгрунтованими.

Вказав, що заява від Управління патрульної поліції до Експертно-криміналістичного центру надійшла лише 17.11.2020 року, тобто у даному випадку тримісячний строк позовної давності сплив уже на момент звернення про експертизу.

Зазначив, що твердження позивача щодо повного відшкодування заподіяної шкоди у розмірі 69961,86 грн. спростовуються, оскільки ним не надано до суду доказів, передбачених законом, випадків повної матеріальної відповідальності згідно ст.134 КЗпП України.

При цьому норми Закону України «Про національну поліцію» на час виникнення ДТП не передбачали матеріальної відповідальності, зміни до відповідної статті були внесенні лише у жовтні 2019 року.

Враховуючи наведене, відповідач заперечує проти позовних вимог.

Ухвалою суду від 02.04.2021 року клопотання представника позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції задоволено. Допущено участь представника позивача в судовому засіданні, призначеному на 12.04.2021 року о 15:00 год., в режимі відеоконференції.

У судовому засіданні представник відповідача просив залишити позовну заяву без розгляду з мотивів наведених у відзиві.

Представник позивача зазначив, що до спірних правовідносин підлягають застосуванню норми ч.3 ст.233 Кодексу законів про працю України відповідно до яких для звернення власника або уповноваженого ним органу до суду в питаннях стягнення з працівника матеріальної шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації, встановлюється строк в один рік з дня виявлення заподіяної працівником шкоди.

А днем виявлення шкоди вважає день винесення постанови Ковельським міськрайонним судом Волинської області від 16.03.2020 року, яким ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд встановлено наступне.

14.09.2019 року близько 05 год.45 хв. по вул. Північна, 8, у місті Ковель сталася дорожньо-транспортна пригода (далі - ДТП) за участю транспортного засобу автомобіля марки «MITSUBISHI OUTLANDER», під керуванням інспектора УПП в Вінницькій області ОСОБА_1 та автомобіля марки «RENAULT MASTER», власником якого є ОСОБА_2 .

Внаслідок ДТП вказані транспортні засоби отримали механічні пошкодження.

Постановою Ковельського міськрайонного суду Волинської області від 16.03.2020 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

Заява про проведення судової автотоварознавчої експертизи від Департаменту патрульної служби направлена до Волинського НДЕКЦ МВС поштою 13.11.2020 року, а на його адресу надійшла та зареєстрована 17.11.2020 року (копію заяви надано до суду).

Згідно з висновком експерта № 129 від 15.12.2020 року розмір матеріального збитку завданого володільцю автомобіля марки «MITSUBISHI OUTLANDER» складає 69 961,86 грн.

Вирішуючи клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, суд керуються наступним.

Так, відповідно до ч.1 ст.122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Положеннями частини п`ятої статті 122 КАС України закріплено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини третьої якої якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. При зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан прав, свобод та інтересів.

Суд також зазначає, що запроваджений в КАС України інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

Так, в матеріалах справи міститься копія висновку експерта Волинського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру № 122 від 15.12.2020 року, згідно якого вартість матеріального збитку, завданого володільцю автомобіля марки «MITSUBISHI OUTLANDER», реєстраційний номер НОМЕР_1 (на синьому фоні) в результаті пошкодження після дорожньо-транспортної пригоди станом на момент проведення експертного огляду на 03.12.2020 року складає 69 961, 86 грн.

Крім того, до позовної заяви додано постанову Ковельського міськрайонного суду Волинської області від 16.03.2020 року, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

Також судом встановлено, що заяву про проведення судової автотоварознавчої експертизи від Департаменту патрульної служби направлена до Волинського НДЕКЦ МВС поштою 13.11.2020 року, а на його адресу надійшла та зареєстрована 17.11.2020 року, тобто навіть з моменту встановлення вини відповідача до часу направлення заяви про проведення експертизи минуло більше трьох місяців.

Представник позивача в позовній заяві послався на те, що строк звернення до суду розпочався після отримання висновку експерта, а в судовому засіданні зазначив, що до спірних правовідносин підлягають застосуванню норми ст.233 Кодексу законів про працю, яким встановлено строк один рік і почався з дня винесення постанови Ковельським міськрайонним судом.

Разом з тим, суд критично ставиться до таких аргументів позивача щодо вчасного звернення до суду, початку перебігу такого строку та можливості застосування до спірних відносин норм ст.233 Кодексу законів про працю України.

Суд наголошує, що спори стосовно проходження публічної служби охоплюють спори, які виникають з моменту прийняття особи на посаду і до її звільнення, зокрема й питання матеріальної відповідальності, навіть якщо подання відповідного позову про відшкодування шкоди відбувається після її звільнення з публічної служби, а тому до таких спорів підлягають застосуванню приписи частини п`ятої ст 122 КАС України. Тобто, у цьому випадку підлягає застосуванню місячний строк звернення до суду.

Проходження служби в Національній поліції України є проходження публічної служби, визначення якої надано пунктом 17 частини 1 статті 4 КАС України, а саме публічною службою є діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба.

Аналогічна правова позиція щодо застосування строків звернення до суду у питаннях відшкодування меатеріальної шкоди за позовом суб`єкта владних повноважень у відносинах публічної служби викладена в постанові Верховного Суду від 19.10.2020 року № 1.380.2019.004149.

Тому посилання скаржника на необхідність застосування до спірних правовідносин приписів частини 3 статті 233 КЗпП України, який встановлює річний строк звернення до суду, є безпідставним.

При цьому підстав неможливості звернення до суду у місячний строк з дня, коли позивачу стало відомо про вину ОСОБА_1 у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди позивачем до суду надано не було.

Більше того, позивачем відправлено заяву про проведення експертизи 13.11.2020 року, тобто більше ніж через рік з дня дорожньо-транспортної пригоди і більше ніж через пів року з дня винесення постанови суду, якою встановлено вину відповідача.

Разом з тим, експертизу проведено експертною установою протягом місяця. Несвоєчасне звернення позивача із заявою про проведення експертизи та допущення ним такої пасивної поведінки стало підставою пропуску строку звернення до суду.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25 січня 2000 року, пункт 33).

Європейський суд з прав людини, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58) зазначив, що принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що в рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruizv. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Враховуючи зазначене, встановлено, що позивачем значно пропущено строк звернення до суду, проте не наведено жодних обставин, котрі були об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення позивача чи були пов`язані з дійсними істотними перешкодами або труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Частиною 3-4 ст.123 КАС України передбачено, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

А тому позовна заява Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 122, 139, 240, 248, 250, 256, 295 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача задовольнити.

Позов Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано суддею 19.04.2021

Позивач: Департамент патрульної поліції ( вул.Федора Ернста, 3, м.Київ, 03048, )

Відповідач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

Суддя Шаповалова Тетяна Михайлівна