Справа № 260/3741/20
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2021-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

16 квітня 2021 рокум. Ужгород№ 260/3741/20

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Скраль Т.В., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (03048, м. Київ, вул. Ф.Ернста, 3, ) про стягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

13 листопада 2020 року ОСОБА_1 , через систему "Електронний суд" звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Департаменту патрульної поліції, якою просять: 1) стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 - 1 065,49 грн. - доплату за службу в нічний час; 2) стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 додаткову доплату грошового забезпечення у зв`язку із забезпеченням правопорядку та безпеки громадян в період карантину за серпень та вересень 2020 року; 3) сягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 - 747,70 грн. за нездійснену індексацію грошового забезпечення у період з 27 серпня 2017 року по 31 жовтня 2017 року; 4) стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки при звільненні з дня звільнення по день прийняття рішення.

18 листопада 2020 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду відкрито провадження по даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (без виклику) сторін.

23 лютого 2021 року ухвалою суду прийнята до розгляду заява позивача про уточнення (зменшення) позовних вимог від 18 січня 2021 року (вх. № 1044 ).

Відповідно до заяви позивача про уточнення (зменшення) позовних вимог від 18 січня 2021 року (вх. № 1044 ) просить вважати вірними такі позовні вимоги:

1) стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 - 1 137,04 грн. - доплату за службу в нічний час;

2) стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 - 747,70 грн. за нездійснену індексацію грошового забезпеченні у період з 27.08.2017 по 31.10.2017 р.;

3) стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки при звільненні з дня звільнення по день прийняття рішення, (а.с. 93-94).

1. Позиції сторін.

Заявлені позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що проходив службу у поліції на посаді поліцейського, відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції № 317 о/с від 23.08.2017 року. Наказом № 649 о/с від 03 вересня 2020 року його звільнено зі служби в поліції з 06 вересня 2020 року. За період служби з 23.08.2017 року по 06.09.2020 року він відпрацював 127 нічних змін. Однак, Управління патрульної поліції у Закарпатській області проігнорувало його інформаційний запит стосовно надання інформації про фактичну кількість годин несення ним служби в нічний час, який як правило перевищує час зміни їх фактичного чергування (12 годин). Разом з тим, всупереч Закону України «Про Національну поліцію», постанові Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" від 11.11.15 №988, яка діє з 11.12.2015 та наказу Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.16 №260 Департаментом патрульної поліції не в повій мірі було здійснено виплату доплати за службу в нічний час. Порівнявши розрахункові листи згідно яких було проведено нарахування його грошового забезпечення та фактичну кількість годин відпрацьованих унічний час прийшов до висновку, що Відповідач не доплатив йому грошові кошти за службу в нічний час. Крім того, відповідно до ч.5 ст.94 Закону України "Про Національну поліцію" грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до Закону. Вказана норма Закону є чинною з моменту прийняття Закону України "Про Національну поліцію". Однак, в силу положень ч.2 ст.8 Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" за наявності підстав, визначених цим Законом, право населення на реалізацію зазначених гарантій не залежить від прийняття рішень відповідними органами. З огляду на наведене, заборгованість відповідача за нездійснену індексацію грошового забезпечення у період з 27.08.2017 по 31.10.2017 складає 747,70 грн. Отже, всупереч вимог ст. 116 та 117 КЗпП України Департамент патрульної поліції Національної поліції України грубо порушив вимоги чинного законодавства стосовно несвоєчасної виплати грошових коштів при звільненні працівника. А тому, з врахуванням вимог ст. 117 КЗпП України Департамент патрульної поліції Національної поліції України повинен виплатити йому середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. Однак враховуючи, що на день подання позову остаточний розрахунок не проведено, то середній заробіток за весь час затримки підлягає стягненню по день прийняття рішення.

23 грудня 2020 року представником відповідача до суду подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову в зв`язку з тим, що поліцейським, що залучалися до служби в нічний час, виплата доплати за службу в нічний час за минулий місяць здійснюється одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць. Зазначає, що доплату за лютий - квітень 2018 року здійснено у вересні 2018 року. Звертає увагу на невідповідність розрахунку фактичним обставинам справи. Так згідно розрахунку позивача у жовтні 2018 році йому було здійснено виплату в сумі 127,71 (що відповідає фактично відпрацьованому часу - 26 год. служби в нічний час), при ньому з незрозумілих причин позивач безпідставно зазначає, що йому підлягає виплаті 157,13 грн. Позивач зазначає, що в травні 2019 року він відпрацював 48 год. в нічний час. Проте такі доводи є не обґрунтованими та спростовуються довідкою Видачі та здачі зброї, згідно якої позивач не відпрацював жодної нічної зміни в травні 2019 року. Крім того, Постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 року №1078 затверджено Порядок проведення індексації грошових доходів населення. До вказаної постанови внесено зміни постановою Кабінету Міністрів України від 18 жовтня 2017 року №782 які вступили в дію з 24.10.2017, та включено поліцейських до переліку категорій осіб, яким здійснюється індексація грошового забезпечення власне тому її виплата здійснюється з 01.11.2017, а тому твердження позивача є не обґрунтованими. Щодо стягнення середнього заробітку за час затримки при звільненні зазначає, що Департамент патрульної поліції не є прибутковою організацією, все фінансування здійснюється з держаного бюджету. Крім того, повідомляють, що розрахунки середнього заробітку за час затримки здійснені позивачем є завищеними та не відповідають розрахункам та виплатам, які позивач отримував під час проходження служби в поліції.

Відповідно до статті 229 частини 4 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

2. Обставини, встановлені судом.

Судом встановлено, що 23 серпня 2017 року наказом Департаменту патрульної поліції № 317 о/с « По особовому складу», відповідно до частини 2 статті 47, частини 1 статті 49, статті 52 та частини 1 статті 56 Закону України «Про національну поліцію» прийнято на службу в поліції за конкурсом та призначено по Управління патрульної поліції у містах Ужгороді та Мукачеві ОСОБА_1 з 28 серпня 2017 року, (т.1 а.с. 57).

03 вересня 2020 року наказом Департаменту патрульної поліції № 649 о/с « По особовому складу», відповідно до пункту 7 частини 1 статті 77 Закону України «Про національну поліцію» звільнено зі служби в поліції по управлінню патрульної поліції в Закарпатській області сержанта поліції ОСОБА_1 з 06 вересня 2020 року, (т.2 а.с. 10).

12 жовтня 2020 року позивач звернувся до Департаменту патрульної поліції із запитами на публічну інформацію в яких просив надати копії розрахункових листів згідно з яких проводиться нарахування грошового забезпечення за весь час його служби в поліції, інформацію про суми нарахованих та виплачених коштів в якості доплати за службу в нічний час за весь час служби в поліції та інформацію про кількість годин відпрацьованих в нічний час за весь період служби в поліції, (т.1 а.с. 11-12)

19 жовтня 2020 року та 30 жовтня 2020 року Департамент патрульної поліції надіслав інформацію позивачу на запити від 12 жовтня 2020 року, (т.1 а.с. 13-26)

Не погодившись із здійсненими виплатами грошового забезпечення під час проходження служби в поліції, позивач звернувся до суду.

3. Мотиви суду та норми права, застосовані судом.

Щодо позовної вимоги стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 1 137,04 грн. доплати за службу в нічний час..

Спірні правовідносини врегульовані Законом України від 2 липня 2015 року №580-VIII "Про Національну поліцію" (далі - Закон №580-VIII) та іншими нормативно-правовими актами.

Так, частиною першою статті 3 Закону №580-VIII встановлено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частин 1, 2 статті 94 Закону №580-VIII поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання.

Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" (далі - Постанова №988) грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Підпунктом 3 пункту 5 Постанови № 988 визначено обов`язок виплачувати доплату за службу в нічний час - у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Відповідно до статті 94 Закону України "Про Національну поліцію", постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції", з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 №260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (далі - Порядок №260).

Відповідно до пункту 11 Розділу ІІ Порядку № 260 поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час. Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється керівником підрозділу, у якому проходить службу поліцейський, шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною в додатку 1 до цього Порядку та умов, яка до 15 числа місяця, наступного після залучення поліцейських до несення служби в нічний час, подається до фінансового підрозділу.

Доплата за службу в нічний час не має постійного характеру та виплачується поліцейським, залучення яких до служби в нічний час, підтверджене вказаними вище документами, за минулий місяць одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

При цьому пунктом 11 Розділу І Порядку № 260 визначено, що грошове забезпечення, виплачене поліцейському несвоєчасно або в меншому розмірі, ніж належало, виплачується за весь період, протягом якого поліцейський мав на нього право, але не більше ніж за три роки, що передували зверненню за одержанням грошового забезпечення.

01 лютого 2021 року на виконання вимог ухвали суду, відповідачем надано копії розрахункових листів із зазначенням складових грошового забезпечення ОСОБА_1 , (т.1 а.с. 124-131) та 31 березня 2021 року копії особової справи, всіх наявних у Департаменті довідок обліку несення поліцейським служби в нічний час, починаючи з лютого 2018 року, витягів з наказів на відпустки за весь час служби, листів непрацездатності за весь час служби, (т.1 а.с. 178-250).

До заяви про уточнення позовних вимог, яку прийнято ухвалою суду 23 лютого 2021 року до розгляду, позивачем надано уточнений розрахунок заборгованості за службу в нічний час за період з 23 серпня 2017 року по 06 вересня 2020 року, відповідно до якого загальна сума заборгованості за службу в нічний час становить 1 137,04 грн., а саме: за січень 2018 року - 123,48 грн., за травень 2018 року - 43,58 грн., за червень 2018 року - 107,79 грн., за вересень 2018 року - 270,02 грн., за жовтень 2018 року - 26,97 грн., за грудень 2018 року - 20,04 грн., за січень 2019 року - 61,72 грн., за квітень 2019 року - 30,83 грн., за лютий 2020 року - 172,81 грн., за березень 2020 року - 205,80 грн., за квітень 2020 року - 74,30 грн., (т.1 а.с. 97-98).

Дослідивши спірні періоди, відповідно до уточненого розрахунку заборгованості за службу в нічний час за період з 23 серпня 2017 року по 06 вересня 2020 року, судом встановлено наступне.

Згідно листа Міністерства соціальної політики України від 19 жовтня 2017 року № 224/0/103-17/214 "Про розрахунок норми тривалості робочого часу на 2018 рік" кількість робочих днів у січні 2018 року - 168 годин, у травні 2018 року - 151 година, у червні 2018 року - 159 годин, у вересні 2018 року - 160 годин, у жовтні 2018 року - 176 годин, у грудні 2018 року - 167 годин.

Згідно листа Міністерства соціальної політики України 08 серпня 2018 року № 78/0/206-18 "Про розрахунок норми тривалості робочого часу на 2019 рік" кількість робочих годин у січні 2019 року - 168 годин, у квітні 2019 року - 167 годин.

Згідно листа Міністерства соціальної політики України від 29 липня 2019 року № 1133/0/206-19 "Про розрахунок норми тривалості робочого часу на 2020 рік" кількість робочих годин у лютому складає 160 годин, у березні - 168 годин, у квітні - 167 годин.

Відповідно до довідок обліку несення поліцейським служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.04.2016 № 260, позивач відпрацював у нічний час за січень 2018 року - 0 годин, оскільки такі відомості відсутні та судом протилежного не встановлено, за травень 2018 року - 58 годин (т.1 а.с. 196), за червень 2018 року - 6 годин (т.1 а.с. 197), за вересень 2018 року - 0 годин, оскільки перебував у ТОР (т.1 а.с. 201-202), за жовтень 2018 року - 26 годин (т.1 а.с. 203-204), за грудень 2018 року - 22 години (т.1 а.с. 205-206), за січень 2019 року - 26 годин (т.1 а.с. 207), за квітень 2019 року - 40 годин (т.1 а.с. 210-211), за лютий 2020 року - відсутні відомості (т.1 а.с. 222-223), оскільки перебував у тимчасовій непрацездатності, відповідно до довідки № 2 від 19 лютого 2020 року, (т.1 а.с. 239) та довідки № 8 від 11 червня 2020 року, (т.1 а.с. 247), за березень 2020 року - 0 годин, оскільки був відряджений в роту батальйону (т.1 а.с. 224), за квітень 2020 року - 16 годин, (т.1 а.с. 225).

Таким чином, відповідач зобов`язаний був виплатити позивачу доплату за службу в нічний час за спірні періоди у сумі 1 029,70 грн. з утриманням військового збору.

Розрахунок:

у травні 2018 року: 2470 (посадовий оклад позивача)/151 годину (тривалість робочого часу на місяць при 40-годинному робочому тижні) х 35% (доплата за службу в нічний час) = 5,73 грн. (доплата за кожну годину нічної зміни). 5,73 грн. (доплата на кожну годину нічної зміни) х 58 (тривалість нічної зміни) = 332,34 грн.

у червні 2018 року: 2470 (посадовий оклад позивача)/159 годин (тривалість робочого часу на місяць при 40-годинному робочому тижні) х 35% (доплата за службу в нічний час) = 5,43 грн. (доплата за кожну годину нічної зміни). 5,43 грн. (доплата на кожну годину нічної зміни) х 6 (тривалість нічної зміни) = 32,58 грн.

у жовтні 2018 року: 2470 (посадовий оклад позивача)/176 годину (тривалість робочого часу на місяць при 40-годинному робочому тижні) х 35% (доплата за службу в нічний час) = 4,91 грн. (доплата за кожну годину нічної зміни). 4,91 грн. (доплата на кожну годину нічної зміни) х 26 (тривалість нічної зміни) = 127,66 грн.

у грудні 2018 року: 2470 (посадовий оклад позивача)/167 годину (тривалість робочого часу на місяць при 40-годинному робочому тижні) х 35% (доплата за службу в нічний час) = 5,18 грн. (доплата за кожну годину нічної зміни). 5,18 грн. (доплата на кожну годину нічної зміни) х 22 (тривалість нічної зміни) = 113,96 грн.

у січні 2019 року: 2470 (посадовий оклад позивача)/168 годин (тривалість робочого часу на місяць при 40-годинному робочому тижні) х 35% (доплата за службу в нічний час) = 5,14 грн. (доплата за кожну годину нічної зміни). 5,14 грн. (доплата на кожну годину нічної зміни) х 26 (тривалість нічної зміни) = 133,64 грн.

у квітні 2019 року: 2470 (посадовий оклад позивача)/167 годин (тривалість робочого часу на місяць при 40-годинному робочому тижні) х 35% (доплата за службу в нічний час) = 5,17 грн. (доплата за кожну годину нічної зміни). 5,17 грн. (доплата на кожну годину нічної зміни) х 40 (тривалість нічної зміни) = 206,80 грн.

у квітні 2020 року: 2470 (посадовий оклад позивача)/167 годин (тривалість робочого часу на місяць при 40-годинному робочому тижні) х 35% (доплата за службу в нічний час) = 5,17 грн. (доплата за кожну годину нічної зміни). 5,17 грн. (доплата на кожну годину нічної зміни) х 16 (тривалість нічної зміни) = 82,72 грн.

Разом з тим, розрахункових листів із зазначенням складових грошового забезпечення ОСОБА_1 за роботу у нічний час позивача виплачено 1015,49 грн., а саме: за травень 2018 року - 302,05 грн., за червень 2018 року - 32,62 грн., за жовтень 2018 року - 127,71 грн., за грудень 2018 року - 120,37 грн., за січень 2019 року - 133,79 грн., за квітень 2019 року - 216,13 грн., за квітень 2020 року - 82,83 грн., (т.1 а.с. 124-131).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог про стягнення доплати за службу в нічний час у сумі 14, 21 грн.

Щодо позовної вимоги стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 747,70 грн. за нездійснену індексацію грошового забезпеченні у період з 27.08.2017 по 31.10.2017 р., судом встановлено наступне.

23 серпня 2017 року наказом Департаменту патрульної поліції № 317 о/с " По особовому складу", відповідно до частини 2 статті 47, частини 1 статті 49, статті 52 та частини 1 статті 56 Закону України "Про національну поліцію" прийнято на службу в поліції за конкурсом та призначено по Управління патрульної поліції у містах Ужгороді та Мукачеві ОСОБА_1 з 28 серпня 2017 року, (т.1 а.с. 57).

Згідно з частиною 5 статті 94 Закону № 580-VІІІ грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до закону.

Зокрема, статтею 2 Закону "Про індексацію грошових доходів населення" (далі по тексту - Закон № 1282-ХІІ) передбачено, що індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема, оплата праці (грошове забезпечення). Індексації підлягають грошові доходи населення у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідних соціальних і демографічних груп населення.

Відповідно до статті 4 Закону № 1282-ХІІ індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка.

Обчислення індексу споживчих цін для індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком, починаючи з місяця введення в дію цього Закону.

Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений у частині першій цієї статті.

Підвищення грошових доходів населення у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, у якому опубліковано індекс споживчих цін.

У разі якщо грошові доходи населення підвищено з урахуванням прогнозного рівня інфляції випереджаючим шляхом, при визначенні обсягу підвищення грошових доходів у зв`язку із індексацією враховується рівень такого підвищення у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Водночас, положеннями статті 6 Закону № 1282-ХІІ визначено, що у разі виникнення обставин, передбачених статтею 4 цього Закону грошові доходи населення визначаються як результат добутку розміру доходу, що підлягає індексації в межах прожиткового мінімуму для відповідних соціальних і демографічних груп населення, та величини індексу споживчих цін.

Порядок проведення індексації грошових доходів населення визначається Кабінетом Міністрів України.

Так, правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення визначені Порядком проведення індексації грошових доходів населення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 № 1078 (далі - Порядок № 1078).

До вказаної постанови внесено зміни постановою Кабінету Міністрів України №782 від 18.10.2017 та включено поліцейських до переліку категорій осіб, яким здійснюється індексація грошового забезпечення.

Таким чином, доводи відповідача, що індексація грошового забезпечення позивача повинна здійснюватись лише з набранням чинності постановою Кабінету Міністрів України №782 є необґрунтованими, оскільки здійснення індексації прямо передбачене Законом України №580-VІІІ від 02.07.2015 "Про Національну поліцію" та Законом України №1282-ХІІ від 03.07.1991 "Про індексацію грошових доходів населення".

А відтак, вказані відповідачем обставини не позбавляють його обов`язку провести індексацію грошового забезпечення позивача у встановленому законом порядку.

Частиною другою статті 9 КАС України визначено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Оскільки судом встановлено, що при невиплаті індексації заробітної плати за період з 28 серпня 2017 року по 31 жовтня 2017 року відповідач діяв не у спосіб, передбачений чинним законодавством, суд приходить висновку, що належним способом захисту порушеного права в даному випадку є зобов`язання відповідача здійснити нарахування та виплату позивачу індексації грошового забезпечення за вказаний період.

З приводу позовних вимог в частині стягнення з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 747,70 грн., суд зазначає, що ця вимога не підлягає задоволенню зважаючи на той факт, що визначення цих обставин належить до виключної компетенції відповідача і суд не має повноважень визначати складові елементи нарахування індексації та здійснювати її розрахунок до моменту його проведення відповідачем. Суд наділений лише повноваженнями перевірити правильність такого розрахунку у контексті застосування нормативно-правових приписів, що регулюють спірні правовідносини. У даній справі таке нарахування відповідачем здійснено ще не було.

Отже, нарахування індексації грошового забезпечення, визначення базового місяця та суми такого нарахування належить до повноважень відповідача.

На підставі викладеного, суд вважає за необхідне визнати протиправними дії Департаменту патрульної поліції щодо не нарахування та невиплати індексації грошового забезпечення за період з 28 серпня 2017 року по 31 жовтня 2017 року та зобов`язати Департамент патрульної поліції здійснити нарахування та виплату ОСОБА_1 належної індексації грошового забезпечення під час проходження військової служби за період з 28 серпня 2017 року по 31 жовтня 2017 року.

Щодо позовної вимоги стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки при звільненні з дня звільнення по день прийняття рішення, судом встановлено наступне.

Відповідно до статті 116 Кодексу законів про працю України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити неоспорювану суму.

Згідно зі статтею 117 Кодексу законів про працю України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

При наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. Якщо спір вирішено на користь працівника частково, то розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору.

Таким чином, статтею 117 КЗпП України визначено відповідальність за затримку розрахунку при звільненні. Частиною першою цієї статті встановлено, що в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, визначені статтею 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Зміст цієї норми дає підстави суду зробити висновки про те, що відповідальність у розмірі середнього заробітку застосовується лише в разі невиплати всіх належних працівникові сум (заробітної плати, компенсацій тощо). Такий правовий висновок прямо випливає із цієї норми.

Аналіз такого правового врегулювання дає змогу суду зробити правовий висновок, який непрямо випливає з приписів частини першої статті 117 КЗпП України, про те, що в разі виплати частини (не всіх) належних звільненому працівникові сум зменшується відповідно розмір відповідальності. І цей розмір відповідальності повинен бути пропорційним розміру невиплачених сум з урахуванням того, що всі належні при звільненні суми становлять сто відсотків, стільки ж відсотків становить розмір середнього заробітку.

Тобто, залежно від розміру невиплачених належних звільненому працівникові сум прямо пропорційно належить виплаті розмір середнього заробітку, однак за весь час їх затримки по день фактичного розрахунку.

За правилами вказаних вище нормативних актів, невиплата звільненому працівникові всіх сум, що належать йому від власника або уповноваженого ним органу є триваючим правопорушенням, а отже, працівник може визначити остаточний обсяг своїх вимог лише на момент припинення такого правопорушення, яким є день фактичного розрахунку.

Аналогічна правова позиція у постанові Верховного Суду від 23 грудня 2020 року по справі №807/1525/16.

Втім, під час розгляду справи судом встановлено, що остаточний розрахунок з позивачем відповідач не провів.

За вказаного правового регулювання та обставин справи суд зазначає про відсутність підстав задоволення вимог позову у цій частині, як передчасної.

Відповідно до статті 77 частини 1 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З огляду на вищевказане, враховуючи обставини встановлені судом, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення.

Зважаючи на те, що позивача від сплати судового збору звільнено, підстави для вирішення питання щодо відшкодування судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 9, 14, 242-246, 255, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про стягнення коштів - задовольнити частково.

2. Стягнути з Департаменту патрульної поліції (03048, м. Київ, вул. Ф.Ернста, 3, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) заборгованість по грошовому забезпеченню у вигляді доплати за службу в нічний час у сумі 14, 21 грн (чотирнадцять гривень, 21 коп.).

3. Визнати протиправними дії Департаменту патрульної поліції щодо не нарахування та невиплату індексації грошового забезпечення ОСОБА_1 за період з 28 серпня 2017 року по 31 жовтня 2017 року.

4. Зобов`язати Департамент патрульної поліції (03048, м. Київ, вул. Ф.Ернста, 3, ) здійснити нарахування та виплату ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) належної індексації грошового забезпечення під час проходження військової служби за період з 28 серпня 2017 року по 31 жовтня 2017 року.

4. В решті позовних вимог - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені Розділом VII КАС України (пункт 15.5)).

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 16 квітня 2021 року.

СуддяТ.В.Скраль