Справа № 640/30222/20
Суддя: Рибачук А.І.
Дата ухвалення: 2021-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 квітня 2021 року

Київ

справа №640/30222/20

адміністративне провадження №П/9901/107/21

Суддя Верховного суду у складі Касаційного адміністративного суду Рибачук А.І., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Верховної Ради України про визнання протиправною та скасування постанови,-

УСТАНОВИВ:

03.12.2020 до Окружного адміністративного суду міста Києва через систему "Електронний суд" надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Верховної Ради України про визнання протиправним та скасування пункту 4 Постанови Верховної Ради України від 24.02.2014 №775-VII "Про реагування на факти порушення суддями Конституційного суду присяги" в частині доручення Генеральній прокуратурі України порушити кримінальне провадження по факту прийняття Рішення Конституційного Суду України №20-рп/2010 і притягнення усіх винних осіб до відповідальності.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.12.2020 зазначену позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк у п`ять днів для усунення її недоліку, шляхом надання до суду першої інстанції позову в паперовій формі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.01.2021 справу за позовом ОСОБА_1 до Верховної Ради України про визнання протиправною та скасування постанови передано на розгляд Верховного Суду.

Протоколом розподілу справи від 14.04.2021 визначено склад колегії суддів для розгляду даної справи: Рибачук А.І. - головуючий суддя, судді: Берназюк Я.О., Мороз Л.Л., Бучик А.Ю., Желєзний І.В.

Перевіряючи позовну заяву на відповідність вимогам процесуального закону, встановлено наступне.

Згідно з частиною четвертою статті 22 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України.

Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України передбачені статтею 266 КАС України.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною другою статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Предметом оскарження в межах заявленого позову є пункт 4 Постанови Верховної Ради України від 24.02.2014 №775-VII "Про реагування на факти порушення суддями Конституційного суду присяги".

Проте, до суду з позовною заявою позивач звернувся лише 03.12.2020, тобто з пропуском строку звернення до суду, встановленого частиною другою статті 122 КАС України та не надав заяви про поновлення строку на звернення до адміністративного суду.

Разом з тим позивач, посилаючись на частину третю статті 264 КАС України, зазначив, що строк на подання адміністративного позову ним не пропущено, оскільки предметом оскарження є нормативно-правовий акт.

З огляду на такі доводи зазначаю наступне.

Нормативно-правовий акт - це акт, ухвалений суб`єктом владних повноважень на виконання покладених на нього чинним законодавством владних управлінських функцій, дія якого поширена на невизначене коло осіб, чинність якого може бути втрачена внаслідок ухвалення іншого нормативно-правового акта, рівного за юридичною силою чи внаслідок закінчення терміну дії, зазначеного в самому нормативному акті. Правовий акт індивідуальної дії - акт, ухвалений суб`єктом владних повноважень у межах визначеної законодавством компетенції щодо здійснення владних управлінських функцій, дія якого поширюється на вирішення конкретного питання або стосується конкретної особи (фізичної чи юридичної).

Таким чином Постанова Верховної Ради України від 24.02.2014 №775-VII "Про реагування на факти порушення суддями Конституційного суду присяги" є актом індивідуальної дії, оскільки стосується визначеного кола осіб, зокрема й в частині оскаржуваного пункту 4 щодо доручення Генеральній прокуратурі України порушити кримінальне провадження по факту прийняття Рішення Конституційного Суду України №20-рп/2010 і притягнення усіх винних осіб до відповідальності.

Крім того, відповідно до частин третьої та п`ятої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

Позивачем до позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору від 02.12.20 №89750 на суму 840,80 грн.

Згідно з частиною першою та другою статті 9 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року № 3674-VI судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Під час перевірки зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України встановлено, що за вказаною квитанцією судовий збір сплачувався на рахунок управління Державної казначейської служби України у Печерському районі міста Києва за платіжними реквізитами Окружного адміністративного суду міста Києва (UA4026007).

Отже, долучена до позовної заяви квитанція не є належним доказом сплати судового збору за подання адміністративного позову до Верховного Суду.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" встановлено, що з 01.01.2020 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2102,00 грн.

Отже, розмір судового збору, що підлягає сплаті за звернення до суду з даною позовною заявою складає 840,80 грн.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина друга статті 169 КАС України).

З огляду на викладене вказану вище позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення вказаних недоліків позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та документа про сплату судового збору на суму 840,80 грн.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA0026007, Код класифікації доходів бюджету 22030102, Найменування податку, збору, платежу Судовий збір (Верховний Суд, 055), Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Керуючись статтями 161, 169, 248, 266 КАС України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Верховної Ради України про визнання протиправною та скасування постанови залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у строк, визначений судом, позовна заява буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

...........................

А.І. Рибачук

Суддя Верховного Суду