Справа № 640/22332/20
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2021-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 квітня 2021 року м. Київ № 640/22332/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Бояринцевої М.А., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовомДержавного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі відокремленого підрозділу "Запорізька атомна електрична станція"
до Державної аудиторської служби України
провизнання протиправним та скасування висновку
ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» (далі - позивач та/або ДП «НАЕК «ЕНЕРГОАТОМ» в особі ВП «ЗАЕС») з позовом до Державної аудиторської служби України (далі - відповідач та/або ДАС України) та просить суд:

- визнати висновок про результати моніторингу закупівлі (UA-2020-06-19-001299-а) Державної аудиторської служби України, оприлюдненого в системі закупівель 02.09.2020 протиправним;

- скасувати висновок про результати моніторингу закупівлі (UA-2020-06-19-001299-а) Державної аудиторської служби України, оприлюдненого в системі закупівель 02.09.2020.

Мотивуючи вимоги позивач зазначає, що ним не порушено вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі», а оголошення про проведення відкритих торгів на закупівлю робіт: «ДТСУ Б.Д.1.1.-1:2013 Технічне переоснащення ВП Запорізька АЕС м. Енергодар, Промислова 133, Енергоблок №5, Турбінне відділення. Заміна конденсатора турбіни К-1000-60/1500-2. Виконання будівельно-монтажних робіт» (Код ДК021-2015:45300000-0 - Будівельно-монтажні роботи) оприлюднено в системі закупівель prozzoro у відповідності до наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 №490. Окрім цього, позивач вказує, що Законом України «Про публічні закупівлі» не передбачено повноважень відповідача вимагати від учасника процедури закупівель здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, шляхом не допущення таких порушень у подальшому.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, де останній стверджує про правомірність прийнятого ним висновку та просить суд відмовити в задоволенні позову. Зокрема, представник ДАС України вказує про порушення позивачем положень пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме в оголошенні про публічну закупівлю не вказано умови надання забезпечень тендерної пропозиції. Окрім цього, представник відповідача посилається на пункт 5 частини 7 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» та Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 №86.

В свою чергу, представником позивача подано відповідь на відзив на позовну заяву, де вказує, що відповідне оголошення містить всю інформацію передбачену формою оголошення, яка затверджена наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 №490, в тому числі стосовно виду та розміру забезпечення тендерної пропозиції. Крім того, представник позивача зазначає, що висновок не містить в собі приписів, зобов`язань, рекомендацій замовнику. Також представник позивача зазначає, що позбавлений можливості виконати дії.

Справа вирішується на підставі наявних в ній матеріалів.

Розглянувши подані матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд звертає увагу на наступне.

Наказом Державної аудиторської служби України від 06.08.2020 №222 «Про початок процедури закупівель» відповідно до частини 2 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 наказано розпочати моніторинг закупівель, оголошення UA-2020-06-19-001299-а від 02.09.2020.

За наслідком здійснення моніторингу, оголошення UA-2020-06-19-001299-а Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція», Державною аудиторською службою України складено висновок про результати моніторингу закупівлі від 02.09.2020 №798, затверджений заступником Голови Державної аудиторської служби України Олександром Шкуропатом 02.09.2020 (тут і надалі спірний та/або оскаржуваний висновок).

У спірному висновку вказано, що за результатами аналізу питання повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торів установлено порушення вимоги пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі»

З огляду на встановлені порушення, керуючись статтями 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в України», Держаудитслубою зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, шляхом недопущення таких порушень у подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Вирішуючи спір по суті суд керується положеннями чинного законодавства, яке діяло станом на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на наступне.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII).

У відповідності частини 1 статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України (ч. 2 ст. 1 Закону № 2939-XII).

Статтею 5 Закону № 2939-XII встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

В свою чергу, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі - Закон №922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 7 Закону №922-VIII).

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Згідно із частиною 2 статті 22 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За правилами визначеними частинами 3-11, 19 статті 8 Закону №922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

В свою чергу, згідно з пунктом 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 року №43 Держаудитслужба в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України, наказів Мінфіну видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання (далі - Положення).

При цьому, згідно із пунктом 1 Положення Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку, що відповідач наділений повноваженнями здійснення моніторингу закупівель, а за наслідком такого моніторингу складається висновок, який може бути оскаржений замовником протягом 10 днів до суду з дня його оприлюднення.

Перевіряючи наявність/відсутність порушень замовником (позивачем) вимог Закону №922-VIII суд вкаже про наступне.

Так, відповідач зазначає про наявне порушення позивачем положень пункту 9 частини 2 статті 21 Закону №922-VIII.

Згідно із частиною 1 статті 21 Закону №922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

В розрізі положень частини 2 статті 21 Закону №922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; 4) очікувана вартість предмета закупівлі; 5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 7) умови оплати; 8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції; 9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону; 11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях; 12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).

В оголошенні про проведення відкритих торгів може зазначатися інша інформація.

Аналіз наведених положень дає суду підстави дійти до висновку, що в оголошені має бути, серед іншого, зазначено розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).

Між тим, у відповідності до частини 1 статті 25 Закону №922-VIII замовник має право зазначити в оголошенні про проведення конкурентної процедури закупівлі та в тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі вимоги щодо надання забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції.

У разі якщо замовник вимагає надання забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції, у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі повинні бути зазначені умови його надання, зокрема, розмір, строк дії та застереження щодо випадків, коли забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції не повертається учаснику. У такому разі учасник під час подання тендерної пропозиції/пропозиції одночасно надає забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції.

Розмір забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції у грошовому виразі не може перевищувати 0,5 відсотка очікуваної вартості закупівлі у разі проведення тендеру/спрощеної закупівлі на закупівлю робіт та 3 відсотків у разі проведення тендеру/спрощеної закупівлі на закупівлю товарів чи послуг на умовах, визначених тендерною документацією/оголошенням про проведення спрощеної закупівлі.

Отже, у разі якщо замовник вимагає щодо надання забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції, розмір, вид та умови надання такого забезпечення має бути відображено ним в оголошення про проведення відкритих торгів.

В свою чергу, форма оголошення про проведення відритих торгів затверджена наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 № 490 (далі - Наказ №490, у редакції станом на час розміщення позивачем оголошення).

Згідно із пунктами 14, 15 у оголошенні про відкриті торги зазначається розмір забезпечення тендерних пропозиції (якщо замовник вимагає його надати), вид забезпечення тендерних пропозиції (якщо замовник вимагає його надати).

В той же час, Наказ №490 не містить в собі обов`язкової вимоги зазначення в оголошенні про відкриті торги умови надання забезпечення тендерної пропозиції.

Судом встановлено та не заперечувалось відповідачем, що в оголошенні про проведення відкритих торгів на закупівлю робіт: «ДТСУ Б.Д.1.1.-1:2013 Технічне переоснащення ВП Запорізька АЕС м. Енергодар, Промислова 133, Енергоблок №5, Турбінне відділення. Заміна конденсатора турбіни К-1000-60/1500-2. Виконання будівельно-монтажних робіт» (Код ДК021-2015:45300000-0 - Будівельно-монтажні роботи) зазначено інформацію, передбачену пунктами 14, 15 Наказу №4902.

Проте, як свідчать матеріали адміністративної справи, суть порушення полягає у не зазначені позивачем в оголошенні про відкриті торги умови надання забезпечення тендерної пропозиції, зазначення чого встановлено пунктом 9 частини 2 статті 21 Закону №922-VIII.

Згідно із частиною 1 статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Положеннями частини 3 статті 7 КАС України передбачено, що у разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.

В межах спірних правовідносин судом встановлено, що Наказ №490 встановлює умови щодо змісту оголошення про відкритті торги у вужчому змісті, аніж положення частини 2 статті 21 Закону №922-VIII.

Зважаючи на те, що Закон №922-VIII має вищу юридичну силу аніж Наказ №490 суд звертає увагу позивача, що при розміщенні оголошення про відкритті торги останні мав враховувати і положення Закону №922-VIII в частині зазначення в останньому умови надання забезпечення тендерної пропозиції.

Отже, з урахуванням наведеного, суд вважає, що висновок ДАС України в частині допущення Державним підприємством «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» при розміщенні оголошення про відкриті торги на закупівлю робіт: «ДТСУ Б.Д.1.1.-1:2013 Технічне переоснащення ВП Запорізька АЕС м. Енергодар, Промислова 133, Енергоблок №5, Турбінне відділення. Заміна конденсатора турбіни К-1000-60/1500-2. Виконання будівельно-монтажних робіт» (Код ДК021-2015:45300000-0 - Будівельно-монтажні роботи) положень пункту 9 частини 2 статті 21 Закону №922-VIII є правомірним.

Таким чином, за підсумком наведеного суд вважає відсутніми ознаки протиправності прийнятого відповідачем висновку, адже наявність порушення позивачем положень пункту 9 частини 2 статті 21 Закону №922-VIII підтверджено в ході розгляду адміністративної справи.

При цьому, при вирішенні спору по суті суд вважає безпідставними доводи позивача щодо відсутності у відповідача повноважень вимагати від учасника процедури закупівель здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, шляхом не допущення таких порушень у подальшому, мотивуючи це наступним.

Як вже було вказано судом вище, пунктом 5 частини 8 статті 22 Закону №922-VIII у висновку обов`язково зазначаються зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 №86, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.06.2018 за №654/32106, затверджено Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі (далі - Порядок №86), який розроблений відповідно до частини двадцятої статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі», визнено порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок).

Відповідно до пункту 3 розділу III Порядку №86 у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

У спірному висновку зазначено, що вимоги про зобов`язання позивача усунути порушення базуються на положеннях статті 2, 5 Закону № 2939-XII, тобто ДСА України дотримано вимоги пункту 5 частини 8 статті 22 Закону №922-VIII, пункту 3 розділу III Порядку №86, з урахуванням наданих йому повноважень положеннями статей 2, 5 Закону №922-VIII.

Також, при вирішенні спору по суті суд відхиляє посилання позивача не неможливість виконання вимог ДСА України, наведених в оскаржуваному рішенні, з огляду на наступне.

Згідно листа Державного підприємства «ПРОЗОРРО» від 02.10.2020 №206/01/2467/10 питання щодо наявності електронних полів для заповнення інформації про розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозиції (якщо замовник вимагає його надати) перебуває у черзі розробок, пов`язаних з прийняттям нової редакції Закону.

Разом з цим, ДП «ПРОЗОРРО» вказує, що наразі вищевказану інформацію замовник може зазначити у наявному полі «Примітки».

Тобто, позивач станом на час вирішення спору по суті не позбавлений можливості усунути порушення пункту 9 частини 2 статті 21 Закону №922-VIII.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 статті 73 КАС України встановлено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про відповідність оскаржуваного висновку критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України, з огляду на що, відсутні підстави для задоволення адміністративного позову.

Оскільки адміністративний позов не підлягає до задоволення, відсутні підстави для стягнення з відповідача на користь позивача сплаченого ним судового збору.

Керуючись статтями 2, 72, 73, 77, 139, 143, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» (01032, м. Київ, вул. Назарівська, б. 3, ; адреса відокремленого підрозділу: 71504, Запорізька область, м. Енергодар, вул. Промислова, б. 133, ) до Державної аудиторської служби України (04070, м. Київ, вул. Петра Сагайдачного, б. 4, ) про визнання протиправним та скасування висновку відмовити.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України.

Суддя М.А. Бояринцева