Справа № 160/11465/20
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2021-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сидоренка Д.В., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Харків-Полімер" до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень, -
Обставини справи: до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Приватного підприємства «Харків-Полімер» до Дніпровської митниці Держмитслужби, в якому позивач просить:
- визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Дніпровської митниці Держмитслужби UA110130/2020/000070/1 від 04.05.2020р., UA110130/2020/000074/1 від 06.05.2020р., UA110130/2020/000075/1 від 06.05.2020р., UA110130/2020/000076/1 від 06.05.2020р., UA110130/2020/000077/1 від 06.05.2020р.
В обґрунтування позову позивач зазначив, що з метою митного оформлення товарів «Полімери етилену в первинних формах. Поліетилен з питомою густиною 0,94 або більше: поліетилен високої густини 0.96г/см3 приС, низького тиску в гранулах, марка НDРЕ ВL6200» (далі - товари) подало до Дніпровської митниці електронні митні декларації. Під час декларування товарів за вказаними електронними митними деклараціями позивачем обрано основний метод визначення митної вартості товару - за ціною договору. Однак, митницею за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів не було визнано заявлену декларантом митну вартість товарів та прийнято рішення про її коригування. Позивач не погоджується із прийнятими відповідачем рішеннями, оскільки останнім були надані усі необхідні документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару. Також представник позивача наголосив, що в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів митницею не зазначені обґрунтовані сумніви щодо заявленої декларантом митної вартості товарів, за наслідками яких розпочалась процедура консультацій та згідно яких скориговано митну вартість товарів.
Ухвалою суду від 25.09.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду в порядку загального позовного провадження та відкрито провадження у справі.
08.12.2020 року від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що на момент митного оформлення та подання до митного органу митних декларацій у підприємства позивача з об`єктивних причин були відсутні додатково витребування митним органом банківські платіжні документи на підтвердження оплати товару, а також були відсутні банківські платіжні документи на підтвердження оплати транспортних витрат, оскільки строк оплати ще не настав. У процедурі контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. В свою чергу умови оплати безпосередньо ціни товару не стосуються. Відповідно до того, що в комерційних інвойсах, на які є посилання в експортних митних деклараціях, фігурує різний покупець, зазначено, що це жодним чином не впливає на визначення митної вартості товару. Оскільки, відповідно до ст.53 МКУ інвойси, за якими придбавав товар продавець не є обов`язковим документом необхідним для подачі при митному оформленні товару. Крім того, позивач не може відповідати за помилки допущені покупцем при складання первинних документів.
08.12.2020 року від відповідача надійшли заперечення проти відповіді на відзив, в яких зазначено, що в позивача був час для подання документів до митного органу. Вказано, що в поданих документах були розбіжності по умовах поставки, а саме комерційним інвойсом умови поставки вказані EXW UGCC, а заявлено декларантом до митного оформлення умови FCA. Тому інспектором за резервним методом правомірно використано посилання на МД з умовами поставки FCA. Тому посадові особи митниці при прийнятті спірного рішення про коригування митної вартості, діяли в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством.
Ухвалою суду від 15.12.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
24.02.2020 року від відповідача надійшли письмові пояснення, в яких зазначено, зокрема, що застосований митницею резервний метод визначення митної вартості базується на світовій практиці, згідно якої в рамках цього методу допускається розумна гнучкість в підходах до застосування попередніх методів визначення митної вартості.
25.12.2020 року позивачем було надано письмові пояснення в яких зазначено, що компанія СП ООО «Uz-KOR Gas Chemical» проводить продаж своїх продуктів першочерговому покупцю, афільованій особі якою є Lotte Chemical Corporation, через операції на біржі, однак останній в якості продавця та трейдера за контрактом, веде свій продаж другорядним покупцям, а саме Ermano Enterpraise Ltd, у якого ПП «Харків-Полімер» придбав товар на спот-контрактній основі з посиланням на тенденції вільного ринку та без урахування біржової ситуації. У зв`язку з чим в комерційних інвойсах, на які є посилання в експортних митних деклараціях, фігурує покупець Lotte Chemical Corporation, а не Ermano Enterpraise Ltd, проте це жодним чином не впливає на визначення митної вартості товару.
В судове засідання представники сторін не з`явилися.
18.03.2021р. до суду надійшло клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, в задоволенні якого судом відмовлено.
Відповідно до ч.9 ст.205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Враховуючи відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, керуючись ч.9 ст.205 КАС України, суд перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -
З метою митного оформлення товарів «Полімер етилену в первинних формах. Поліетилен з питомою густиною 0,94 або більше: поліетилен високої густини 0.96г/см3 при23С, низького тиску в гранулах, марка НDРЕ ВL6200» Приватне підприємство «Харків-Полімер» подало до Дніпровської митниці Держмитслужби електронні митні декларації: UA110130.2020.012278.001 від 04.05.2020р., UA110130.2020.012429.001 від 05.05.2020р., UA110130.2020.012490.001 від 05.05.2020р., UA110130.2020.012419.001 від 05.05.2020р., UA110130.2020.012503.001 від 05.05.2020р., UA110130.2020.012418.001 від 05.05.2020р., UA110130.2020.012511.001 від 06.05.2020р., UA110130.2020.012426.001 від 05.05.2020р., UA110130.2020.012513.001 від 06.05.2020р.
Під час декларування товарів за вказаними електронними митними деклараціями позивач обрав основний метод визначення митної вартості товару - за ціною договору та останнім були подані документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару, а саме: контракт купівлі-продажу, заявка на перевезення, біржові котирування, комерційний інвойс, прайс-лист, та інші документи, зазначені в графі 44 митних декларацій.
У спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів митним органом зазначено про відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та вказані розбіжності, що слугували підставою для невизнання митної вартості товарів та її коригування, а саме у рішеннях зазначено зокрема наступне.
Відповідно до митної декларації країни-відправлення вартість оцінюваного товару на умовах ЕХW УГХК становить 0,602 (0.603, 0.588) дол.США за кг. Також декларантом надано біржові котирування, де вартість коливається в діапазоні 0.78-0,80 дол.США за кг, зазначена вартість вказана на умовах FСА. Тобто, вартість товару зазначена у митній декларації країни-відправлення, а також рахунку є нижчою ніж вартість товару безпосередньо від виробника товару. Згідно рахунку-проформи така вартість складає 0.677 дол.США за кг. Крім того, в зазначеному документі фігурує контрагент-продавець Ermano Enterpraise Ltd в адресу покупця ТОВ «Хакрів-Полімер», в той час як в рахунку фігурує покупець Lotte Chemical Corporation та продавець СП ООО «Uz-KOR Gas Chemical» (зазначений у митній декларації як відправник). З моменту прийняття органом доходів і зборів митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації. Враховуючи викладене, та з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням п. 2 та п. 3 ст. 53 МКУ, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договори (угоди, контракти) із третіми особами, пов`язані з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) виписки з бухгалтерської документації; 3) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 4) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
На підставі п.5 ст.55 МКУ в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості та за результатами розгляду наявних документів, митницею застосовано другорядний метод визначення митної вартості - 2-r резервний метод та винесено відповідні рішення про коригування митної вартості товару. Митну вартість товару скориговано за інформацією попередніх оформлень з урахуванням характеристик товару, до рівня вартості ЕМД від 17.04.2020 № UA102150/2020/221452 - де ціна товару становить 0,8200 дол.США/кг., ЕМД від 27.04.2020 № UA102150/2020/221536 - де ціна товару становить 0,8197 дол.США/кг (в рішенні №UA110130/2020/000070/1 від 04.05.2020р.)
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Спірні правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Митним кодексом України (далі МК України).
Згідно ст.49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до ч.1 cт.51 МК України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Частиною 1 ст.52 МК України встановлено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Згідно ч.2 ст.52 МК України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких митний орган вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування (ч.3 ст.52 Митного кодексу України).
Відповідно до ч.2 ст.53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Згідно з ч.3 ст.53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.
Частинами 1, 2, 3 ст.54 МК України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Відповідно до ч.6 ст.54 МК України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Відповідно до ч.7 ст.54 МК України, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
Згідно ч.1 ст.55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Частиною 7 ст.55 МК України передбачено, що у випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів митний орган за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.
Відповідно до частин 2, 3 ст.57 МК України, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
З аналізу наведених норм вбачається, що право митного органу на витребування від декларанта додаткових документів виникає лише у разі наявності обґрунтованого сумніву у повноті та/або достовірності відомостей про митну вартість товарів, однією з підстав виникнення якого є виявлення розбіжностей у поданих декларантом документах і такі розбіжності мають впливати саме на числове значення складових митної вартості товарів.
В оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів митницею не зазначені обґрунтовані сумніви щодо заявленої декларантом митної вартості товарів, за наслідками яких розпочалась процедура консультацій та згідно яких скориговано митну вартість товарів, з огляду на наступне.
Так, 16.03.2018 року між ПП «Харків-Полімер» та фірмою Ermano Enterprise LTD було укладено контракт купівлі-продажу № 16-03/18КР, (далі - Контракт).
Відповідно до п. 1.1. контракту продавець зобов`язується передати у власність покупця, а покупець прийняти та оплатити поліетилен та поліпропілен різних марок в кількості та асортименті згідно підписаних сторонами рахунків-пропозицій, які є невід`ємною частиною контракту.
Згідно п. 3.2. контракту умови поставки зазначаються у відповідному рахунку- пропозиції для кожної наступної поставки та можуть бути змінені за домовленістю сторін, (згідно правилам Інкотермс 2010).
При митному оформленні до митних декларацій були надані біржові котирування за квітень 2020 року з орієнтовною ціною за такий товар (без визначення конкретної марки та сорту товару). Відповідно до даних біржового котирування за квітень 2020 року вартість товару коливалася в діапазоні 0,78-0,80 доларів США за кілограм на умовах FCA (Рига (Україна, Білорусь, країни Балтії).
Водночас, слід зазначити, що біржова вартість товару зазначена в біржових котируваннях, яка покладається відповідачем в основу визначення митної вартості задекларованої позивачем продукції, може мати інше походження, істотно відрізнятися за своїм технічними характеристиками та якістю, та використовується в іншій ціновій категорії, що зовсім не досліджувалося відповідачем.
Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що товар, який задекларовано позивачем, іншими особами розмитнювався за іншою вартістю, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення митним органом контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо).
Беручи до уваги той факт, що автоматизована система аналізу та управління ризиками з об`єктивних причин не містить усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, такі дані не можуть мати першочергового значення у порівнянні з наданими декларантом первинними документами про товар.
Крім того, з експертного висновку № ГО-1795 від 14.08.2020 Дніпропетровської торгово-промислової палати вбачається, що ринкова вартість поліетилену високої щільності в гранулах НDРЕ ВL6200, який надійшов за контрактом купівлі-продажу №16-03/18КР від 16.03.2018р., інвойсом №28/04/2020-UZ-2 від 28.04.2020р. може становити 677,00 USD/мт, на умовах поставки FCA KYRKKYZ, UZBEKISTAN. Тобто експертом встановлено, що даний товар не є біржовим, а придбаний за ринковою ціною, яка відповідає задекларованій вартості імпортованих товарів. Однак, відповідачем не було враховано зазначений висновок.
Таким чином, відповідно до вимог ст.53 МК України було подано ПП «Харків-Полімер» для митного оформлення товару всі необхідні документи, які не містили жодних розбіжностей та у повній мірі давали змогу визначити числове значення митної вартості товарів.
Відповідно до ч.2 ст.55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, зокрема, має містити:
обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом.
У спірних рішеннях про коригування заявленої митної вартості відповідач не навів жодного пояснення щодо застосування цін згідно зазначених у рішенні митних декларації та зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та не зазначив інформації і джерел, які використовувались митницею при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу всупереч положенням пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України.
Згідно з ч.3 ст.5 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність», втручання державних органів у зовнішньоекономічну діяльність її суб`єктів у випадках, не передбачених цим Законом, в тому числі і шляхом видання підзаконних актів, які створюють для її здійснення умови гірші від встановлених в цьому Законі, є обмеженням права здійснення зовнішньоекономічної діяльності і як таке забороняється.
Згідно ст.6 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» зовнішньоекономічний договір (контракт) складається відповідно до цього та інших законів України з урахуванням міжнародних договорів України. Суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право укладати будь-які види зовнішньоекономічних договорів (контрактів), крім тих, які прямо та у виключній формі заборонені законами України.
Окрім цього, відповідно до Наказу Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598 «Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів. Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору», митницею при визначенні митної вартості товарів у Графі 33 зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі: неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу); невірно проведений розрахунок митної вартості; невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Суд звертає увагу, що в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів не зазначені обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості товарів, за наслідками яких розпочалась процедура консультацій.
Згідно з положеннями ст.318 МК України митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.
В поданих при митному оформленні товарів документах відсутні розбіжності, оскільки вони містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару та щодо ціни, що підлягала сплаті за цей товар.
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Таким чином, протягом судового розгляду справи відповідачем не наведено доказів того, що документи подані декларантом є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації або у невірному методі визначення митної вартості товарів.
У зв`язку з цим суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову у повному обсязі.
Згідно з ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду в загальному розмірі 2102,00 грн.
Згідно Виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, судовий збір у розмірі 2102,00 грн. сплачений згідно документа №9 від 19.08.2020 року зараховано до спеціального фонду державного бюджету України.
Приймаючи до уваги задоволення позову до Дніпровської митниці Держмитслужби та ДПС України, характер спірних правовідносин та обставини встановлені під час судового розгляду справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для присудження здійснених позивачем судових витрат за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби.
Відповідно до ч.5 ст.250 КАС України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 9, 73-78, 90, 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Дніпровської митниці Держмитслужби: UA110130/2020/000070/1 від 04.05.2020р.,UA110130/2020/000074/1 від 06.05.2020р., UA110130/2020/000075/1 від 06.05.2020р., UA110130/2020/000076/1 від 06.05.2020р., UA110130/2020/000077/1 від 06.05.2020р.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Д.В. Сидоренко