Справа № 160/2673/21
Суддя: Жукова Євгенія Олексіївна
Дата ухвалення: 2021-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

19 квітня 2021 року Справа № 160/2673/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Жукової Є.О., -
Позовні вимоги обґрунтовано наступним.
ФОП ОСОБА_1 уклала договір №1/17 від 16.01.2017 про надання послуг з декларування товарів з ТОВ «ВАГОНБУДМАШ». ТОВ «ВАГОНБУДМАШ» (Україна) уклало контракт №29/10-20 від29.10.2020 р. з ТОВ «Комплектація Трансмисий» (Російська Федерація) на поставку колісних пар 957-Г-230.5-Б-ГОСТ4835-2013 (РУ1Ш)-1750.10.000 в кількості 13шт (згідно Специфікації №2 від27.11.2020р.
Відповідно до договору доручення №1/17 від 16.01.2017 р. уповноваженою особою на декларування вищезазначеного товару стало ФОП ОСОБА_1 04.12.2020 р. ФОП ОСОБА_1 були надані документи для оформлення попередньої декларації (ПД) ІМ40ЕЕ, а саме: інвойс №570 від 03.12.2020 р. (в якому зазначена інформація про країну походження товару), автотранспортна накладна (СМR) №б/н від03.12.2020 р., пакувальний лист №04/12-МЗТПМ від 04.12.2020 р.
Ухвалено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Підставою позову позивачем зазначено відсутність доказів порушення ним правил класифікації товарів, як передумова самостійного віднесення митним органом товару за іншим кодом УКТЗЕД, як то прямо передбачено частиною 4 ст. 69 Митного кодексу України.
Інспектор митниці перевіряє відомості про товар та код товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу.
Позивач зазначає, що після цього інспектор митниці перейшов до наступного (обов`язкового) етапу та перевірив відповідність заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС.
Відповідач не повідомив позивача про наявність таких класифікаційних рішень та не обґрунтував визначення коду товару наявністю такого рішення.
Шановний декларанте! Відповідно до частини 1 статті 320 Митного кодексу України, форми та обсяги митного контролю обираються: 1) посадовими особами митних органів на підставі результатів застосування системи управління ризиками; та/або 2)автоматизованою системою управління ризиками. Автоматизованою системою управління ризиками за митною декларацією від від 09.12.2020 №ІІА 110160/2020/015597 згенеровано серед іншого обов`язкові форми митного контролю: 107-3 Контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТЗЕД108-3 Витребування документів, які підтверджують коди товарів згідно з УКТ ЗЕД. Відповідно до: п.2 ст. 69 МКУ - органи доходів та зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно УКТ ЗЕД; п. З ст. 69 - на вимогу посадової особи органу доходів та зборів декларант або уповноважена ним особа забов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення; п.8 ст.69 -Висновки інших органів, установ та організації щодо визначення кодів товарів згідно УКТЗЕД при митному оформлення мають інформаційний або довідковий характер. Інформуємо Вас про необхідність подання документів, що підтверджують код товару.
Тобто, позивач зазначає, що відповідач не зазначив, які саме документи необхідно подати. При цьому, цей етап не є обов`язковим для митниці.
Відповідно до пункту 8 розділу 3 Порядку № 650 залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації)здійснюється у разі: виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.
Обставини справи вказують, що лабораторна перевірка не проводилася та не вимагалася від експерта митниці.
Відповідно до п. 11 розділу 3 Порядку № 650 у разі виникнення складного випадку класифікації товару ПМО або митним постом готується запит до ВМП у паперовому або електронному вигляді.
Запит має бути обґрунтований і містити такі відомості: причина подання запиту до ВМП, позиція ПМО чи митного поста з відповідного питання класифікації товару та пропозиції щодо запропонованого коду товару згідно з УКТЗЕД.
Однак, згідно даних графи 44 додаткової ЕМД № UA110160/2020/015597 від 09.12.2020р., у зв`язку з поданням якої було направлено запит до відділу класифікації товару, відповідач вже отримав від уповноваженої особи декларанта креслення №1750.10.000СБ 24/04/12 (код документа 9000) та лист з описом технічного процесу №387/КТ 16/11/20 (код документа9000).
Вимога відповідача надати ГОСТи є необґрунтованою, оскільки це стандарт, який є у вільному публічному доступі в мережі Інтернет, а не є у власності чи розпорядженні декларанта. Саме з мережі Інтернет залучений відповідачем експерт митниці взяв інформацію щодо колісних пар (розділ 12 висновку).
При цьому, відповідач не мав достатніх та законних підстав вважати що в своєму розпорядженні не має документів чи інформації, без наявності якої митний пост не мав змоги підтвердити код товару заявленого позивачем (декларантом).
В оскаржуваному рішенні відповідача не взято до уваги висновок експерта митниці (пункт11) про те що об`єктом дослідження є все таки колісні пари, а також з чого відповідно до ДСТУ ГОСТ 4835:2008 колісні пари складаються. А самі по собі буксові вузли не змінюють ані призначення, ані основні властивості колісних пар.
Декларант (позивач) при класифікації товару правильно застосував правило 3(b) таобставина, що товар який вироблено з різних компонентів, не призводить до зміни коду товарузгідно УКТЗЕД.
В п. 11 Експерт митниці зазначив що колісні пари є сформованими (змонтованими, зібраними) та служать для направлення руху вагонів і локомотивів по рейках.
На думку експерта митниці, така характеристика (об`єкту дослідження) як сформовані (змонтовані, зібрані) стосується таких елементів об`єкту як наглухо насажених вісі та двох коліса, а інша характеристика (об`єкту дослідження) - які укомплектовані - стосується окремого елементу (буксових вузів).
Таким чином, предмет доказування полягає і в тому, в якому документі складеному відповідачем, зроблено послідовно-логічний, належним чином нормативно обґрунтований висновок про порушення позивачем правил класифікації спірного товару.
В позовній заяві зазначено, що переміщення спірного товару через митний кордон України відбулося на підставі попередньої митної декларації № UА110160/2020/015420 від 04.12.2020 р.
Однак, експертом зазначено що опис товару в додатковій ЕМД № UА110160/2020/015597від 09.12.2020 р. не суперечить конструкції та призначенню досліджуваних товарів.
В іншій частині заяви - відмовлено.
Декларантом 09.12.2020 р. подано до Дніпровської митниці Держмитслужби електронну митну декларацію № UА110160/2020/015597 з метою митного оформлення товару - «колісні пари».
Товар заявлено декларантом за кодом 8607 19 10 10 згідно з УКТ ЗЕД(ставка мита 0%).
Відповідно до ч. 2 ст. 69 МК України, митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.
Відповідно до ч. 1 ст. 320 МКУкраїни, форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями(митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками.
Автоматизованою системою аналізу та управління ризиками за електронною митною декларацією від 09.12.2020 №UА110160/2020/015597 автоматизованою системою митного оформлення було зґенеровано митну процедуру 107-3 з назвою: «Контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТЗЕД. Можливо, неправильна класифікація товару».
Під час здійснення митних формальностей, в частині перевірки правильності класифікації товарів за запитом від 09.12.2020 р.№015597/КТ/16, керуючись ст. 69 (ч.3) Митного кодексу України, затвердженого Законом України від 13.03.2012 № 4495-VІ декларанту ФОП " ОСОБА_1 " направлено повідомлення, щодо надання додаткових документів від виробника, з метою встановлення визначальних для класифікації товару характеристик, зокрема:- «техніко-технологічну документацію від виробника, щодо детального технологічного процесу виготовлення (складання) товару (увесь цикл виготовлення усіх складових товару, включаючи, метод виготовлення (штампування, лиття, тощо) та усі інші процеси (методи) обробки, які відбуваються під час виготовлення товару); інформацію щодо складових елементів товару «колісні пари»; ГОСТи, зазначені у графі 31 МД та іншу техніко-технологічну документаціюна товар».
Листом від 09.12.2020р. № 9123 декларант повідомив митницю про наступне: договір поставки укладено не з виробником товару, тому надати техніко-технологічну документацію з описом детального процесу виготовлення товару неможливо; колісна пара складається з: вісь, 2 колеса та 2 буксових вузла; ГОСТи зазначені у гр. 31 ЕМД знаходяться у вільному доступі мережі Інтернет.
Також, декларантом повідомлено митницю про те, що надати будь-які інші документи він не має можливості.
За результатами проведених досліджень Спеціалізованою лабораторією з
За результатами опрацювання супровідної та науково-технічної документації, а також довідкової інформації щодо процесу виробництва колісних пар, наявної на ресурсах мережі Інтернет, колісні пари даного типу, як в зборі з буксовими вузлами так і без них, можна віднести до продукції промисловості, технологічний процес виробництва яких включає різні етапи, процеси та способи виробництва та обробки, одним з яких є штампування для отримання чорнових заготовок, зокрема осей та коліс.
Подальший процес виробництва колісних пар, як готової для використання продукції (зібраної з різних складових частин), включає інші технологічні операції (з використанням спеціалізованого технологічного обладнання, зокрема верстатів з ЧПУ), серед яких точіння (чорнове та чистове) тощо, а для збирання колісних пар використовувався спеціалізований прес.
Методи виготовлення і ступінь обробки колісних пар та їх складових частин визначаються виробниками згідно з затвердженою технічною документацією на технологічні процеси виробництва.
Декларантом надано до митного оформлення наступну техніко-технологічну документацію: - креслення 1750.10.000СБ; - опис технологічного процесу по виготовленню колісних пар ООО «Комплектация Трансмиссий від 16.11.2020№387/КТ»; - технологія виготовлення ТОВ «ВАГОНБУДМАШ від 02.11.2020№0211/М»; - паспорт якості ООО "Муромский завод ТрансПутьМаш" від03.12.2020 р. №1094.
Відповідно до паспорту якості від 03.12.2020 р. №1094, виданого ООО"Муромский завод ТрансПутьМаш", колеса колісної пари виготовлені завод №8 (змережі Інтернет завод виробник - ООО «ЕвразНижнетагильский металлургическийкомбинат»), а чистову вісь та формування колісної пари -заводом №1393 (з мережі Інтернет завод виробник - ООО "Муромский заводТрансПутьМаш").
Отже, ООО "Муромский завод ТрансПутьМаш" не виготовляє колеса дляколісної пари, а інформація від виробника ООО «ЕвразНижнетагильскийметаллургическийкомбинат», щодо методу виготовлення і ступінь обробки колесдекларантом надано не було. Також, декларантом не надано технічнудокументацію від виробника ООО "Муромский завод ТрансПутьМаш" щодометоду виготовлення і ступіню обробки чистової осі.
Таким чином, декларант не надав до митного оформлення жодного технічного документа від виробника товару з метою підтвердження визначення, що колісна пара виготовлена методом «штампування».
Листом Державної фіскальної служби України від 30.01.2019 р. №2909/7/99-99-19-03-03-17 повідомлено, що отримано відповідь від Європейської комісії Генерального директорату з оподаткування та митного союзу Директорату А «Митна політика, законодавство, митний тариф» в якому зазначено, що класифікація «колісних пар» здійснюється в товарній категорії 8607 19 10Комбінованої номенклатури, а згідно УКТЗЕД у товарній підкатегорії 8607 19 1090.
У позовній заяві позивачем зазначено, що класифікацію товару «колісні пари» треба здійснювати за правилом 3 (б) ОПІ як «суміші, багатокомпонентні вироби, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, і товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може проводитися відповідно до Правила 3 а), класифікуються відповідно до матеріалу чи складових, які визначають основний характер цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати».
Відповідач зазначає, що правило 3 (б) ОПІ не може бути застосовано в даному випадку, оскільки, товар «колісна пара» є готовим змонтованим, не штампованим виробом та не постає питання віднесення складових або її в цілому до різних товарних позицій, підпозицій тощо виходячи з матеріалу який визначає основний характер цього товару. Тобто критерій «основного характеру», по даному товару, застосувати не можливо.
Вірно застосовувати правило 6 ОПІ з метою деталізації товару на рівні товарної підкатегорії: 8607 частини до залізничних локомотивів або моторних вагонів трамвая аборухомого складу;8607 19 інші, включаючи частини;8607 19 10 вісі, монтовані або ні; колеса та їх частини;8607 19 10 10 - штамповані сталеві; 8607 19 10 90 - інші.
Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами УКТ ЗЕД, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України,
затвердженого ЗУ «Про митний тариф України» від 04.06.2020 р. № 674-ІХ , з урахуванням Основних правил інтерпретації класифікації товарів УКТ ЗЕД (далі - ОПІ), Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом Державної фіскальної служби від 09.06.2015 р. № 401 (далі - Пояснення до УКТ ЗЕД), та визначальних для класифікації характеристик товару.
Міжнародною основою УКТЗЕД є Гармонізована система опису та кодування товарів (ГС/Ш).
Пояснення до УКТ ЗЕД відповідають поясненням до Гармонізованої системи опису та кодування товарів та Комбінованої номенклатури Європейських співтовариств (ТСН/СІЧ).
Визначення коду товару згідно з УКТЗЕД є спеціальним питанням, яке потребує не лише відповідної кваліфікації, а й належних повноважень, а ведення КТЗЕД здійснює Держмистлужба в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідач зазначає, що завдання із ведення УКТЗЕД, передбачені ст. 68 МКУ, покладаються як на Держмитслужбу взагалі, так і на митні органи, тобто, повноваження щодо класифікації товарів належать до виключної компетенції митних органів.
Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.
На підставі викладеного вище, та з урахуванням відповідних норм чинного законодавства, відповідач просить суд у задоволенні пред`явлених позовних вимог відмовити у повному обсязі.
01.04.2021 р. відповідачем, через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністратвиного суду було подано клопотання продолучення документів, а саме: копію клопотання експерта лист від 28.12.2020 № 7.17-08-2/7.17-33-02/7.5/4769;копію листа митниці від 29.12.2020 р. № 370/7.5-28-02-32 про погодження часткового проведення дослідження; копію запиту від 09.12.2020 № 015597/КТ/16; копію листа ДФС 30.01.2019 № 2909/7/99-99-19-03-03-17;копіювисновкуЄвропейськоїкомісії Генерального директорату з оподаткування та митного союзу Директорату А «Митна, політика, законодавство, митний тариф».
13.04.2021 р., позивачем було подано відповідь на відзив від 13.04.2021 р. вх.№5915/21, в тексті якого зазначено наступне.
Як зазначено в заяві позивача про уточнення підстав позову в рішенні про
послався на лист ДФС від 30.01.2019 № 2909/7/99-99-19-03-03-17 який сам по собі не є джерелом права, не є доказом у розумінні статті 80 КАС України (на підставі них суд не встановлює наявність або відсутність обставин (фактів).
Після ознайомлення з цим листом вбачається, що в ньому вся аргументація зводиться до доводів Європейської комісії Генерального директорату з оподаткуваннята митного союзу Директорату А «Митнаполітика, законодавство, митний тариф`копія якого суду не надана, що унеможливлює суд дійти зробити власні висновки проте якм чином співвідносяться та на чому саме грунтуються доводи Європейської комісії Генерального директорату з оподаткування та митного союзу Директорату А«Митнаполітика, законодавство, митний тариф» та чи може суд спиратися на цей лист до розгляду при вирішенні справи.
Позивач ставить суд до відома, що Генеральний директорат з оподаткування тамитного союзу Директорату А «Митнаполітика, законодавство, митний тариф» Європейської комісії має повноваження щодо тлумачення класифікації товарі врамках Комбінованої номенклатури (CN) ЄС 8-значна система кодування. Директоратмав право визначити, що "колісні пари, зібрані з віссю та двома колесами, повиннібути класифіковані як "частинизалізничного транспорту, вісі та колеса, вісізібрані"в товарнійкатегорії 8607 19 10 Комбінованоїноменклатури».
Але ця відповідь директоратом не може бути джерелом права в Україні, оскільки остання приєдналась тільки до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів, яка визначає кодування тільки на рівні 6 перших знаків.
Український національний митний тариф та УКТЗЕД відповідає Гармонізованій системі опису та кодування товарів на рівні 6 знаків.
УКТЗЕД не співпадає з Комбінованою номенклатурою (CN) ЄС на рівні 8 знаків, атимбільше на рівніінтегрованого тарифу (TARIC) на рівні 10 знаків.
Тому відповідь Генерального директорату з оподаткування та митного союзуДиректорату А «Митнаполітика, законодавство, митний тариф» Європейськоїкомісії(за умовиїїнаявності) має статус інформаційного повідомлення про те, як країни ЄС визначають код по Комбінованій номенклатурі на колісні пари, зібрані з віссю та двома колесами, як "частини залізничного транспорту, вісі та колеса, вісізібрані" згідно затвердженої в ЄС системи класифікації, що складається з 2 елементів: Комбінована номенклатура (CN) ЄС - 8-значна система кодування. Вона заснованана Гармонізованійсистеміопису та кодування товарів (HS), розробленої Всесвітньою митною організацією (WCO). CN використовується в якості єдиного митного тарифу ЄС. Вона також використовується для надання торгової статистики ЄС.
Інтегрований тариф (TARIC) надає інформацію по всій торговельній політиці і тарифних заходах, які застосовуються до конкретнихтоварів в ЄС (наприклад, тимчасове призупинення мит, антидемпінговімита). Вона складається з 8-значногокоду CN і 2 додаткових цифр (підзаголовки TARIC).
Таким чином, позивач просить суд не брати до уваги ті документи, на підставі яких не можливо вирішити спір не вдаючись до домислів, припущень або розширеного тлумачення їх змісту.
Позивачем також зазначено стосовно листа СЛЕД Держмитслужбивід 28.12.2020 р. №7.17-08-2/7.17-33-02/7.5/4769 щодо погодження часткового проведення дослідження та пояснень до УКТЗЕД.
Зміст вказаного листа свідчить про питання № 2 та № 3 які ставив відповідач перед експертом з яких у нього була відсутня достатня інформація для прийняття рішення у зв`язку із складністю випадку класифікації товару (мета направлення запиту від 09.12.2020 р. № 015597/КТ/16) та які обидва стосуються методу виготовлення колісних пар. Складність полягала саме в цьому.
Перелік витребуваної інформації відповідачем свідчить про те, що питання класифікації спірного товару службова особа митниці поставила в залежність від змісту технічної інформації, якої у нього нібито бракувало та з питань, в яких він не є фахівцем (експертом), висновки, яких він проігнорував, надавши перевагу власному розумінню технологічного процесу.
У зв`язку з цими питаннями, поставленими відповідачем з листа СЛЕД Держмитслужби від 28.12.2020 р. №7.17-08-2/7.17-33-02/7.5/4769 вбачається, що експерти спецалізованої митної лаобраторії, які мають спеціальні технічні знання не можуть надати відповіді на ці питання та просять у відповідача надати дозвіл на проведення часткового дослідження без надання відповіді на ці питання.
Код товару по УКТ ЗЕД визначається декларантом або митним органом при здійсненні митного контролю у випадку встановлення декларантом неправильного коду.
15.04.2021 р. третьою особою було направлено на адресу Дніпропетровського окружного адміністратвиного суду пояснення третьої особи від 15.04.2021 р. вх.№6126/21, в тексті яких зазначено наступне.
Інформацію про порушення правил класифікації товарів декларантом або
На підставі викладеного вище, третя особа зазначає, що, дії відповідача та рішення про визначення коду товару від 25.01.2021 № КТ-UА110000- 0008-2021 не узгоджуються з критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень та які визначенні ч.2 ст.2 КАС України.
Відповідно до ч.5 ст.262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
У відповідності до вимог ст.258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
В матеріалах справи міститься довідка від 14.04.2021 р. №67, складена начальником відділу управління персоналом А.В. Шевченко, в тексті якої зазначено, що суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Жукова Євгенія Олексіївна в період з, а саме: з 15.03.2021 р. по 19.03.2021р. перебувала у щорічній відпустці; з 22.03.2021 р. по 16.04.2021 р. - на лікарняному.
Враховуючи викладене, дана справа вирішується 19.04.2021 р., тобто у межах строку визначеного ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 уклала договір №1/17 від 16.01.2017 про надання послуг з декларування товарів з ТОВ «ВАГОНБУДМАШ».
Судом встановлено, що ТОВ «ВАГОНБУДМАШ» (Україна) укладено контракт №29/10-20 від 29.10.2020 р. з ТОВ «Комплектація Трансмисий» (Російська Федерація) на поставку колісних пар 957-Г-230.5-Б-ГОСТ4835-2013 (РУ1Ш)-1750.10.000 в кількості 13шт (згідно Специфікації №2 від27.11.2020 р.).
Відповідно до умов договору доручення №1/17 від 16.01.2017 р. уповноваженою особою на декларування вищезазначеного товару стала ФОП ОСОБА_1 04.12.2020 р.
Так, ФОП ОСОБА_1 були надані документи для оформлення попередньої декларації (ПД) ІМ40ЕЕ, а саме: інвойс №570 від 03.12.2020 р. (в якому зазначена інформація про країну походження товару), автотранспортна накладна (СМR) №б/н від03.12.2020 р., пакувальний лист №04/12-МЗТПМ від 04.12.2020 р.
Матеріалами справи підтверджено, що перелік документів був поданий разом із ПД ІМ40ЕЕ 04.12.2020 р. до відділу митного оформлення (ВМО) №2 митного поста (МП)«Дніпро-аеропорт», митниця присвоїла їй номер UA110160/2020/015420.
09.12.2020р. було подано декларацію до попередньої ІМ40ДЕ, яку було прийнято в базу даних митниці у 11:06 та присвоєно номер UА110160/2020/015597.
Митний огляд було здійснено та складено акт митного огляду №UА110160/2020/015597 від 09.12.2020 р.
Для випуску у вільний обіг було надано тимчасову ЕМД типу ГМ40ТН № UA110160/2020/015716 від 10.12.2020 р.
Митний пост «Спеціалізований» направив запит від 10.12.2020 №21/7.5-28-09-02-46 до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДМСУ. До Дніпровської митниці Держмитслужби надходить клопотання про зменшення обсягу дослідження колісних парвід 28.12.2020 р. № 7.17-08-2/7.17-33-02/7.5/4769. Дніпровською митницею Держмитслужби надано погодження на часткове проведення дослідження (лист від 29.12.2020 № 370/7.5-28-08-02-32).
Правовідносини сторін, пов`язані із справлянням митних платежів, встановлення порядку і умов переміщення товарів через митний кордон України, їх митним оформленням і митним контролем, застосуванням механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності; веденням митної статистики; обміном митної інформації; веденням Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності; здійсненням відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України; запобігання та протидією контрабанді; боротьбою з порушеннями митних правил; організацією і забезпеченням діяльності органів доходів і зборів та іншими заходами, спрямованими на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу та регулюються нормами Конституції України, Митного кодексу України, тощо.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частинами першою-четвертою статті 69 Митного кодексу України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.
Митній органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.
На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.
У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.
При цьому відповідно до розділу ІІІ цього Порядку контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу.
Відповідно до частин першої, другої статті 67 Митного кодексу України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.
Згідно з Основними правилами інтерпретації УКТЗЕД, Закону України «Про Митний тариф України» від 19 липня 2013 року №584-VII, назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:
2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;
(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.
3.У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:
(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;
(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;
(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.
Правилом 4 встановлено, що товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.
Згідно правилу 6 зазначених Основних правил для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
Таким чином, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється, виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп. Якщо імпортований товар містить ознаки одразу двох товарних позицій за УКТ ЗЕД, то перевага надається тій з них, в якій товар описується більш конкретно.
Згідно Пояснень до УКТ ЗЕД до товарної позиції 8607 «Частини до залізничних локомотивів або моторних вагонів трамвая або рухомого складу» включаються: частини залізничних локомотивів або моторних вагонів трамвая або рухомого складу, до цієї товарної позиції включаються частини залізничних локомотивів або моторних вагонів трамваю або рухомого составу за умови, що такі частини відповідають одночасно двом таким вимогам: (і) вони повинні бути ідентифіковані як частини, придатні для застосування лише чи переважно з вищезгаданими транспортними засобами; (іі) вони не новітні виключатися положеннями приміток до розділу XVII.
Стосовно висновку митного органу щодо методу виготовлення вказаного товару, який фактично й визначає код цього товару згідно УКТЗЕД, суд зазначає наступне.
Позиція відповідача фактично ґрунтується на тих самих етапах виробцнивта, про які документально та з поданням висновку експерта підтвердив позивач.
Таким чином, враховуючи, що колісна пара це товар, який вироблено з різних компонентів, то декларант при класифікації товару правильно застосував правило 3(b) тому, що багатокомпонентні товари, вироблені з різних компонентів, мають класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів.
Зазначена вище позиція суду кореспондується позиції ВС, викладеній в постанові від 07.08.2020 р у справі №1340/5824/18.
Відповідачем не доведено, у чому саме полягала складність класифікації імпортованого позивачем товару за УКТ ЗЕД, що навіть не потребувало звернення до Спеціалізованої експертної установи із запитом на вирішення складного питання класифікації, як і не обґрунтовано які саме суперечності, що потребували додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень, щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД виникли у нього в процесі контролю правильності заявленого декларантом коду товару окрім того, що УКТЗЕД (Україна) та ТНЗЕД (РФ) по-різному класифікують товар на рівні останніх двох цифр коду товару в силу різних критеріїв, а не тому, що за однаковими критеріями класифікації товару останні цифри коду товару мають супереченості.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 02.03.2021 р. у справі №160/8462/20 апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби залишено без задоволення, а рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2020 по справі №160/8462/20 - без змін.
Відповідно до ч.1 та ч. 2 ст. 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до положень ст. 9 Конституції України та ст.17, ч.5 ст.19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Згідно з ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.
Відповідно до п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.1ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до платіжного доручення №619 від 22.02.2021 р. за подання позовної заяви позивачем був сплачений судовий збір у розмірі 2 270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят грн. 00коп.), який у повному розмірі зараховано до Державного бюджету України.
Керуючись ст. ст. 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Стягнути судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ВАГОНБУДМАШ" з оплати судового збору у розмірі 2 270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят грн. 00 коп.).
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Є.О. Жукова