Справа № 380/7258/20
Суддя: Москаль Ростислав Миколайович
Дата ухвалення: 2021-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2021 року справа №380/7258/20

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Москаля Р.М., за участі секретаря судового засідання Михалюк М.Ю., представників позивача Царука А.П., Саницького А.І., представника відповідача Риб`як В.О., розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Львові в режимі відеоконференції адміністративну справу за позовом приватного підприємства «Укртекстрейдинг» до Галицької митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів,

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство «Укртекстрейдинг» (далі ПП «УТТ», позивач) 08.09.2020 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до Галицької митниці Державної митної служби України (далі - Галицька митниця Держмитслужби, відповідач). Позивач об`єднали в одній позовній заяві позовні вимоги про визнання протиправними та скасування трьох рішень Галицької митниці Держмитслужби про коригування митної вартості, а саме: - №UA209000/2020/600058/2 від 15.07.2020 та рішення, яке оформлене Карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів. транспортних засобів комерційного призначення Галицької митниці Державної митної служби України №UА209220/2020/00414; - №UA209000/2020/600059/2 від 15.07.2020 та рішення, яке оформлене Карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Галицької митниці Державної митної служби України №UA209220/2020/00415;- №UA209000/2020/600065/2 від 28.07.2020 та рішення, яке оформлене Карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Галицької митниці Державної митної служби України №UA209220/2020/00433. Позивач вважає оскаржені рішення незаконними, протиправними та такими, що підлягають скасуванню. Стверджує, що декларант надав митному органу для підтвердження задекларованої митної вартості товару усі документи, передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України. Оскільки ці документи не містили будь-яких розбіжностей щодо кількості, найменування, якості та ціни задекларованих товарів та повністю відображали задекларовану митну вартість, в митного органу не було правових підстав для витребування у декларанта додаткових документів. Представник позивача пояснює, що митна вартість товару визначалась декларантом на підставі положень контракту та відповідних рахунків-фактури/інвойсів. Звертає увагу суду, що митниця здійснила коригування заявленої митної вартості та визначила таку за резервним методом, використавши відомості про митну вартість аналогічних товарів на підставі інших ВМД, відібраних за невідомими критеріями, щодо товару, що істотно відрізняється від ввезеного підприємством. Відповідач на обґрунтування правомірності проведеного коригування зазначив лише номер та дату митних декларацій, які ним використані, без зазначення докладної інформації про підстави та зміст джерел інформації, які використовував митний при прийнятті оскаржених рішень. Стверджує, що такий підхід митниці до формування оскаржених рішень про коригування митної вартості прямо суперечить положенням законодавства та є самостійною підставою для скасування таких рішень; такий підхід узгоджується з усталеною практикою касаційного суду в цій категорії спорів, в тому числі між тими ж сторонами щодо поставок товару за тими самими контрактами.

Відповідач позов не визнає. Представник відповідача просить суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі з мотивів, викладених у відзиві на позовну заяву (том 1 а.с.189-196). Стверджує, що відповідач правомірно прийняв оскаржені рішення. Відповідач посилається на норми частини п`ятої статті 54 Митного кодексу України, відповідно до яких орган доходів і зборів має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Зазначає, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Відповідач зазначає, що джерелом інформації для визначення митної вартості при винесенні оскаржених рішень використано дані митних декларацій №UA100480/2020/807306 від 14.07.2020, №UA110370/2020/5523 від 21.05.2020, №UA204020/2020/15755 від 09.06.2020, №UA500020/2020/219643 від 14.07.2020, №UA209140/2020/41581 від 18.05.2020, №UA100020/2020/24213 від 30.04.2020, №UA209170/2020/46351 від 06.07.2020, №UA100020/28919 від 15.06.2020, №UA807200/2020/10916 від 18.07.2020, №UA100480/2020/807502 від 17.07.2020, №UA100020/2020/33764 від 21.07.2020. На вимогу митниці надати додаткові документи на підтвердження достовірності числових значень заявленої митної вартості позивач таких документів не надав.

На вимогу суду відповідач надав копії митних декларацій разом із поданими декларантом документами на підтвердження заявленої митної вартості (том 1 а.с. 197-257).

Позивач подав заперечення на відзив та додаткові письмові пояснення, в якому навів додаткові аргументи на спростування тверджень відповідача (том 2 а.с. 7-13, 36-39).

Позивач надав суду платіжні документи на підтвердження оплати товару за контрактом №2018/09/01 від 01.09.2018 (том 2 а.с. 14-19).

Суд заслухав аргументи учасників справи, дослідив долучені до матеріалів справи копії письмових доказів та встановив такі фактичні обставини справи і відповідні їм правовідносини:

ПП «УТТ»/Покупець та підприємство «OPTIMUM SK S.R.O.»/Продавець уклали міжнародний контракт купівлі-продажу товарів №2018/09/01 від 01.09.2018. За умовами цього контракту Продавець зобов`язується продати Покупцю на умовах EXW Bratislava товар в асортименті, кількості та за цінами, вказаними у специфікаціях (додатках), які є невід`ємною частиною даного контракту. Всі витрати на доставку товару здійснюється за рахунок Покупця і включаються у вартість товару. Згідно з пунктом 2.1 Контракту ціна товару визначається в доларах США чи євро та зазначається в товаротранспортній накладній (том 1 а.с. 43-52).

На підставі вказаного контракту позивач ввіз на митну територію України придбаний товар тканину.

1. На виконання зазначеного контракту та відповідно до рахунку-фактури (інвойсу) №28/07/2020 від 08.07.2020 та №06/07/2020 від 03.07.2020 (том 1 а.с. 64-74) ПП «УТТ» придбало синтетичну декоративну тканину в кількості 626 рулонів, вартість 21008,96 доларів США; країна походження - Китай.

На виконання зазначеного вище контракту через уповноважену на митне декларування особу ПП «УТТ» подало 14.07.2020 до митного оформлення митну декларацію МД ІМ 40 ДЕ: №UA209220/2020/011054 (том 1 а.с.53-56, 255-256) за такими кодами товарів:

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар ворсового трикотажного полотна, з розрізаним вибивним ворсом, що виготовлений синтетичних волокон поліефіру 100%. Відсотковий вміст ворсового трикотажного полотна становить 710+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; - шар вибіленої тканини, полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних комплексних текстурованих ниток та синтетичних штапельних волокон (поліефір 100%). Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 29,0+-0,5% від загальної маси цього матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу становить 414+-1 г/м.кв. Всього 27129,4м.пог/38038,24 м.кв. (596 рулонів)» (товар-1);

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар пофарбованої тканини, підданої ворсуванню-начісуванню (не ворсова), складного переплетення. До складу тканини входять синтетичні комплексні текстуровані нитки поліефіру 100%. Відсотковий вміст тканини становить 71,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; - шар вибіленої тканини, полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних штапельних волокон поліефіру 100%. Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 29,0+-0,5% від загальної маси цього матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу становить 315+-1 г/м.кв. Всього 1650 м.пог/2392,5 м.кв. (30 рулонів )» (товар-2).

Митна вартість, визначена декларантом за ціною договору (контракту) у розмірі 19804,46 USD і 1204,50 USD відповідно.

До цієї митної декларації позивач додав такі документи на підтвердження митної вартості товарів пакувальний лист (Packing list) від 03.07.2020 та від 08.07.2020, рахунок-фактуру (інвойс) №06/07/2020 від 03.07.2020 та №28/07/2020 від 08.07.2020; автотранспортну накладну від 09.07.2020; сертифікат про походження товару від 09.07.2020 №PL/MF/AN0319868; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 10.09.2019 №KT-UA-2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 23.09.2019 №KT-UA-2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 15.10.2019 №KT-UA-2019; документ, що підтверджує вартість перевезення товару від 13.07.2020; документ, що підтверджує вартість товару №1 від 16.06.2020, прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 21.05.2019; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією від 21.04.2020 №19-09/375, від 03.06.2019 №19-09/517, від 23.01.2020 №19-09/79; некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001 -3021, 3023) цінова пропозиція від 21.05.2019; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного 2018/09/01 від 01.09.2018 кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується; договір про надання послуг митного брокера від 03.04.2014 №7; договір (контракт) про перевезення від 10.10.2019 №2019/10-10; інші некласифіковані документи, копія митної декларації країни відправлення 20PL402010NU3ELJ61 від 09.07.2020.

Заявлену митну вартість декларант визначив згідно з пунктом 1 частини першої статті 57 МК України за основним методом (ціна договору). Задекларована митна вартість визначалась на підставі положень контракту №№2018/09/01 від 01.09.2018 та інвойсів.

2. На виконання зазначеного контракту та відповідно до рахунку-фактури (інвойсу) №17/07/2020 від 07.07.2020 та №07/07/2020 від 03.07.2020 (том 1 а.с. 125-128) ПП «УТТ» придбало синтетичну декоративну тканину в кількості 1069 рулонів, вартість 39185,31 доларів США; країна походження - Китай.

На виконання зазначеного вище контракту через уповноважену на митне декларування особу ПП «УТТ» 14.07.2020 подало до митного оформлення митну декларацію МД ІМ 40 ДЕ: №UA209220/2020/011054 (том 1 а.с.99-103, 241-243) за такими кодами товарів:

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар тканини, з ниток різних кольорів, дрібновізерункового переплетіння. До складу тканин входять синтетичні комплексні текстуровані нитки поліефіру 100%. Відсотковий вміст тканини становить 87,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; шар вибіленої тканини , полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних текстурованих ниток поліефіру 100 %. Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 13,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу в цілому становить 292+-1г/м.кв. Всього 25047,1м.пог/36432,1 м.кв (472 рулонів)» (товар-1);

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар пофарбованої тканини, підданої ворсуванню-начісуванню (не ворсова), складного переплетення. До складу тканини входять синтетичні комплексні текстуровані нитки поліефіру 100%. Відсотковий вміст тканини становить 71,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; шар вибіленої тканини полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних текстурованих ниток поліефіру 100 %. Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 29,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу в цілому становить 315+-1г/м.кв. Всього 263 рулони» (товар-2);

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар ворсового трикотажного полотна, з розрізаним вибивним ворсом, що виготовлений з синтетичних волокон поліефіру 100%. Відсотковий вміст ворсового трикотажного полотна становить 71,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; шар вибіленої тканини полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних текстурованих ниток поліефіру 100 %. Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 29,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу в цілому становить 414+-1г/м.кв. Всього 34 рулони» (товар-3);

- «тканина складного переплетення, з ниток різних кольорів. До складу тканини входять: синтетичні комплексні нетекстуровані нитки поліефіру -32,0+-0,5%, синтетичні комплексні текстуровані нитки поліефіру 20,0+-0,5% синтетичні шпательні волокна поліефіру 4,0+-0,5%, волокна бавовни віскози 0,3+-0,5%. Без покриття та просочування, що можна виявити неозброєним оком. Поверхнева щільність текстильного матеріалу в цілому становить 308+-1г/м.кв. Всього 19 рулонів» (товар 4);

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар ворсової тканини з ниток різних кольорів, з розрізаним ворсом. Ворс виготовлено з синтетичних волокон поліефіру 100%. Відсотковий вміст ворсової тканини становить 76,0+-0,5%від загальної маси текстильного матеріалу; - шар вибіленої тканини, полотняного переплетення, яка виготовлена із синтетичних комплексних текстурованих ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 24,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу в цілому становить 301+-1г/м.кв. Всього 171 рулон» (товар-5);

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар вибивного трикотажного полотна основ`язаного переплетенням. Трикотажне полотно виготовлено з синтетичних ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст вибивного трикотажного полотна становить 49,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; - шар пофарбованого трикотажного полотна, поперечнов`язаного переплетенням. З одного боку трикотажне полотно піддане ворсуванню/начісуванню (не ворсове). Трикотажне полотно виготовлено з синтетичних ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст пофарбованого трикотажного полотна становить 51,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу становить 370+-1 г/м.кв. Всього 4240 м.пог/6148 м.кв. (80 рулонів)» (товар-6);

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар трикотажного вибивного полотна основ`язаного переплетенням. Трикотажне полотно виготовлено з синтетичних ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст пофарбованого трикотажного полотна становить 478,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; - шар трикотажного вибіленого полотна, поперечнов`язаного переплетенням. З одного боку піддане ворсуванню/начісуванню (не ворсове). Трикотажне полотно виготовлено з синтетичних волокон поліефіру 100%. Відсотковий вміст вибіленого трикотажного полотна становить 53,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу становить 230+-1 г/м.кв. Всього 1409 м.пог/2049,7 м.кв. (30 рулонів)» (товар-7).

Митна вартість, визначена декларантом за ціною договору (контракту) у розмірі 18284,38 USD, 8294,63 USD, 1405,61 USD, 733,43 USD, 6343,33 USD, 3095,20 USD і 1028,72 USD відповідно.

До цієї митної декларації декларант додав такі документи на підтвердження митної вартості товарів пакувальний лист (Packing list) від 20.05.2020, рахунок-фактуру (інвойс) №07/07/2020 від 03.07.2020 та №17/07/2020 від 07.07.2020; автотранспортну накладну від 03.07.2020 та від 06.07.2020; сертифікат про походження товару №PL/MF/AN0319868 від 07.07.2020 та від 09.07.2020, рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 10.09.2019 №KT-UA-2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 23.09.2019 №KT-UA-2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 15.10.2019 №KT-UA-2019; платіжний документ, що підтверджує вартість товару від 10.04.2020; бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару: видаткові накладні №34 від 12.03.2020, №36 від 12.03.2020, №49 від 10.04.2020, податкові накладні №11 від 12.03.2020, №22 від 31.03.2020, №4 від 10.04.2020, №6 від 04.03.2020, документ, що підтверджує вартість перевезення товару від 13.07.2020, прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 21.05.2019; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією від 21.04.2020 №19-09/375, від 03.06.2019 №19-09/517, від 23.01.2020 №19-09/79; некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001 -3021, 3023) від 21.05.2019, зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення №2018/09/01 від 01.09.2018; договір про надання послуг митного брокера №7 від 03.04.2014 №7; договір (контракт) про перевезення від 10.10.2019 №2019/10-10; інші некласифіковані документи, копія митної декларації країни відправлення 20PL402010E0702089 від 07.07.2020.

Заявлену митну вартість декларант визначив згідно з пунктом 1 частини першої статті 57 МК України за основним методом (ціна договору). Задекларована митна вартість визначалась на підставі положень контракту №2018/09/01 від 01.09.2018 та інвойсів; .

3. На виконання зазначеного контракту та відповідно до рахунку-фактури (інвойсу) №58/07/2020 від 21.07.2020 (том 1 а.с. 166-167) ПП «УТТ» придбало синтетичну декоративну тканину в кількості 620 рулонів, вартість 20778,36 доларів США; країна походження товару - Китай.

На виконання зазначеного вище контракту через уповноважену на митне декларування особу ПП «УТТ» 27.07.2020 подало до митного оформлення митну декларацію МД ІМ 40 ДЕ: №UA209220/2020/011877 (том 1 а.с.145-150, 211-213) за такими кодами товарів:

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар ворсової тканини з ниток різних кольорів, з розрізаним ворсом. Ворс виготовлено з синтетичних волокон поліефіру 100%. Відсотковий вміст ворсової тканини становить 76,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; -шар вибіленої тканини, полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних комплексних текстурованих ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 24,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу становить 301+-1 г/м.кв. Всього 9227,68 м.пог/9227,68 м.кв. (201 рулон)» (товар-1);

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар тканини, з ниток різних кольорів, дрібновізерункового переплетіння. До складу тканин входять синтетичні комплексні текстуровані нитки поліефіру 100%. Відсотковий вміст тканини становить 87,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; шар вибіленої тканини , полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних текстурованих ниток поліефіру 100 %. Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 13,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу в цілому становить 292+-1г/м.кв. Всього 6243,6 м.пог/9053,2 м.кв (136 рулонів)» (товар-2);

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар пофарбованої тканини, підданої ворсуванню-начісуванню (не ворсова), складного переплетення. До складу тканини входять синтетичні комплексні текстуровані нитки поліефіру 100% Відсотковий вміст тканини становить 71,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; шар вибіленої тканини, полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних текстурованих ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 29,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу в цілому становить 315+-1г/м.кв. Всього 5554,97 м.пог/8054,69 м.кв (121 рулон)» (товар-3);

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар ворсового трикотажного полотна, з розрізаним вибивним ворсом, що виготовлений з синтетичних волокон поліефіру 100%. Відсотковий вміст ворсового трикотажного полотна становить 710+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу шар вибіленої тканини, полотняного переплетення, яка виготовлена з синтетичних текстурованих ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст вибіленої тканини становить 29,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу в цілому становить 414+-1г/м.кв. Всього 5004,08 м.пог/7255,88 м.кв (109 рулонів)» (товар-4);

- «текстильний матеріал у куску (не опуклий та не пишний), без покриття та просочення, що можна виявити неозброєним оком, що складається з двох шарів, з`єднаних між собою суцільним склеюванням: - шар вибивного трикотажного полотна основ`язаного переплетенням. Трикотажне полотно виготовлено з синтетичних ниток поліефіру 100%. Відсотковий вміст вибивного трикотажного полотна становить 49,0+-0,5% від загальної маси текстильного матеріалу; - шар пофарбованого трикотажного полотна, поперечнов`язаного переплетенням. З одного боку піддане ворсуванню/начісуванню (не ворсове). Трикотажне полотно виготовлено з синтетичних волокон поліефіру 100%. Відсотковий вміст пофарбованого трикотажного полотна становить 51,0+-0,5%від загальної маси текстильного матеріалу. Поверхнева щільність текстильного матеріалу становить 370+-1 г/м.кв. Всього 2433,17 м.пог/3528,09 м.кв. (53 рулони)» (товар-5).

Митна вартість, визначена декларантом за ціною договору (контракту) у розмірі 6736,21 USD, 4557,83 USD, 4055,13 USD, 3652,98 USD, і 1776,21 USD відповідно.

До цієї митної декларації декларант додав такі документи на підтвердження митної вартості товарів пакувальний лист (Packing list) від 21.07.2020, рахунок-фактуру (інвойс) №58/07/2020 від 21.07.2020; автотранспортну накладну А№898526 від 22.07.2020; сертифікат про походження товару №PL/MF/AN0319892 від 22.07.2020; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 10.09.2019 №KT-UA-2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 23.09.2019 №KT-UA-2019; рішення про визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД від 15.10.2019 №KT-UA-2019; платіжний документ, що підтверджує вартість товару від №12 22.07.2020; бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару №12 від 22.07.2020, №5 від 14.05.2020, №7 від 21.05.2020, №8 від 25.05.2020, №9 від 27.05.2020, видаткові накладні №34 від 12.03.2020, №36 від 12.03.2020, №49 від 10.04.2020, податкові накладні №11 від 12.03.2020, №22 від 31.03.2020, №4 від 10.04.2020, №6 від 04.03.2020; документ, що підтверджує вартість перевезення товару від 24.07.2020; прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 21.05.2019; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією від 21.04.2020 №19-09/375, від 03.06.2019 №19-09/517, від 23.01.2020 №19-09/79; некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001-3021, 3023) від НП35 від 13.07.2020 та ПН35 від 13.07.2020 та від 21.05.2019; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення №2018/09/01 від 01.09.2018; договір про надання послуг митного брокера №7 від 03.04.2014; договір (контракт) про перевезення від 10.10.2019 №2019/10-10; інші некласифіковані документи, копія митної декларації країни відправлення 20PL402010E0777842 від 22.07.2020.

Заявлену митну вартість декларант визначив згідно з пунктом 1 частини першої статті 57 МК України за основним методом (ціна договору). Задекларована митна вартість визначалась на підставі положень контракту №2018/09/01 від 01.09.2018 та інвойсів.

Оплати товару за контрактом №2018/09/01 від 01.09.2018 відбувалася шляхом перерахування коштів на банківські рахунки, що підтверджується платіжними документами (том 2 а.с. 14-19).

Митниця скерувала декларанту електронні повідомлення про необхідність подання додаткових документів (том 1 а.с. 174-176).

На вказані запити директор ПП «УТТ» направлено відповідачу листи/довідки транспортних витрат від 13.07.2020 та від 24.07.2020, у якому вказав, що видатки за транспортні послуги по перевезенню вантажу/тканини становлять: по маршруту м. Крайня Поляна (Словаччина) м. Гребенне -м.Рава-Руська (Україна) 8500 грн., по маршруту м. Гребенне - м.Рава-Руська (України) м. Тернопіль (Україна) м. Буськ (Україна) 2500 грн.; страхування вантажу не проводилось (том 1 а.с. 177, 178).

Митниця здійснила коригування митної вартості декларованого товару та прийняла рішення:

- №UA209000/2020/600058/2 від 15.07.2020, відповідно до якого визначила вартість імпортованого товару за резервним (6) методом на рівні 3,9600 USD за одиницю першого товару; 1,2543 USD за одиницю другого товару (том 1 а.с. 244-245);

- №UA209000/2020/600059/2 від 15.07.2020, відповідно до якого визначила вартість імпортованого товару за резервним (6) методом на рівні 1,5615 USD за одиницю першого товару; 0,7560 USD за одиницю другого товару; 3,9600 USD за одиницю третього товару; 1,4752 USD за одиницю четвертого товару; 1,2850 USD за одиницю п`ятого товару; 3,9600 USD за одиницю шостого товару; 3,7700 USD за одиницю сьомого товару (том 1 а.с. 217-218);

- №UA209000/2020/600065/2 від 28.07.2020, відповідно до якого визначила вартість імпортованого товару за резервним (6) методом на рівні 1,8400 USD за одиницю першого товару; 1,6565 USD за одиницю другого товару; 1,6565 USD за одиницю третього товару; 3,9600 USD за одиницю четвертого товару; 3,9600 USD за одиницю п`ятого товару (том 1 а.с. 197-198).

Прийняті рішення посадова особа митного органу мотивувала тим, що митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за ціною договору щодо товару, який імпортується, у зв`язку з тим, що заявлена митна вартість є нижчою, ніж рівень вартості аналогічних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, а також у зв`язку з тим, що в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а саме: - платіжний документ №1 від 16.06.2020 неможливо ідентифікувати з даною поставкою товарів, оскільки вказана сума не відповідає тій, що зазначена у фактурах; - в інвойсі вказано, що ціна товару сформована відповідно до ексклюзивних прав ПП «Укртекстрейдинг», проте характер таких прав та їх вплив на ціну товару документально декларантом не підтверджено, що дає підстави стверджувати про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості у зв`язку з обмеженнями, визначеними частиною першою статті 58 МК України; - у сертифікаті якості в абзаці, де йдеться про елементи системи управління якістю підприємства зазначені характеристики тканини, що викликає сумнів щодо достовірності даного документу; також сертифікатом якості визначено ексклюзивне право компанії OPTIMUM SK. S.R.O. на товар, хоча відповідно до інвойсу власником ексклюзивних прав є ПП «Укртекстрейдинг»; - у товаросупровідних документах (CMR, експортній митній декларації з Польщі) відсутнє посилання на дату складання рахунка-фактури, що в свою чергу не дає можливості ідентифікувати такі документи з даною операцією; - у CMR б/н від 03.07.2020, від 06.07.2020, від 09.07.2020 та А№898526 від 22.07.2020 у графі 22 відсутній підпис відправника, країною відправлення зазначена Словаччина, однак до митного оформлення не подано копії митної декларації країни відправлення; - висновки про вартісні характеристики №19-09/79 від 23.01.2020, №19-09/517 від 03.06.2019 та №19-09/375 від 21.04.2020 підготовлені ЛТПП не можуть бути прийняті до уваги, оскільки вибрані для порівняння тканини мають невідомі характеристики або такі, що не відповідають заявленим до митного оформлення, та розрахунок вартості товару здійснюється на підставі документів, які до митного оформлення даної поставки відношення не мають.

В рішеннях про коригування митної вартості зазначено, що:

- другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно з статтею 64 Митного кодексу України;

- джерелом інформації для коригування митної вартості слугували такі митні декларації №UA100480/2020/807306 від 14.07.2020, №UA110370/2020/5523 від 21.05.2020, №UA204020/2020/15755 від 09.06.2020, №UA500020/2020/219643 від 14.07.2020, №UA209140/2020/41581 від 18.05.2020, №UA100020/2020/24213 від 30.04.2020, №UA209170/2020/46351 від 06.07.2020, №UA100020/28919 від 15.06.2020, №UA807200/2020/10916 від 18.07.2020, №UA100480/2020/807502 від 17.07.2020, №UA100020/2020/33764 від 21.07.2020.

За результатами розгляду поданих уповноваженою особою декларанта митних декларацій №№UA209220/2020/011054 від 14.07.2020, №UA209220/2020/011877 від 27.07.2020 та доданих до них документів, митний орган відмовив у митному оформленні товарів за заявленою митною вартістю у зв`язку з прийняттям рішень про коригування митної вартості товарів з причини неподання повного пакету документів для підтвердження заявленої митної вартості. Відмову у митному оформленні товарів відповідач оформив карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА209220/2020/00414, №UA209220/2020/00415, №UA209220/2020/00433 (том 1 а.с. 246, 219, 199).

З метою отримання товару у вільний обіг декларант подав митну декларацію №UA209220/2020/011115 від 15.07.2020 (том 1 а.с.253-254), №UA209220/2020/011131 від 15.07.2020 (том 1 а.с.238-240), №UA209220/2020/011985 (том 1 а.с.214-216), в яких зазначив вартість товарів відповідно до рішення про корегування митної вартості товару. Позивач вказує, що не погоджується із протиправно визначеною митним органом митною вартістю товарів, для отримання товару у вільний обіг змушений був сплатити фінансові гарантії в сумі 321352,93 грн., 567835,88 грн., 371166,94 грн. відповідно.

При прийнятті рішення суд керується такими нормами права:

Митний Кодекс України (далі - МК України) визначає засади організації та здійснення митної справи в У країні, регулює економічні, організаційні, правові, кадрові та соціальні аспекти діяльності митної служби України, спрямований на забезпечення захисту економічних інтересів України, створення сприятливих умов для розвитку її економіки, захисту прав та інтересів суб`єктів підприємницької діяльності та громадян, а також забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

Частиною першою статті 246 МК України визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію (частина перша статті 248 МК України).

Згідно з частиною першою статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Відповідно до частини шостої статті 257 МК України умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Приписами статті 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частинами першою, другою статті 51 МК України визначено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до частини четвертої статті 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Платежі необов`язково повинні бути здійснені у вигляді переказу грошей (зокрема, але не виключно). Такі платежі можуть бути здійснені шляхом акредитива, інкасування або за допомогою інших розрахунків (вексель, передача цінних документів тощо) (частини п`ята, сьома статті 58 МК України).

Відповідно до частини другої статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Стаття 53 МК України визначає перелік документів, що подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості. У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (частина перша статті 53 МК України).

Згідно з частиною другою статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частина п`ята статті 53 містити норми, відповідно до яких забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до частини третьої статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частиною першою статті 55 МК України визначено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Під час митного оформлення при прийнятті органом доходів і зборів письмового рішення про коригування митної вартості товарів декларант або уповноважена ним особа може здійснити коригування заявленої митної вартості у строк, встановлений частиною другою статті 263 цього Кодексу. Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів (частина четверта, п`ята статті 55 МК України).

Відповідно до частини першої статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Частиною другою статті 57 МК України визначено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (частина третя статті 57 МК України). Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (частина четверта статті 57 МК України).

Частиною восьмою статті 57 МК України визначено, що у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Частиною другою статті 64 МК України визначено, що митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Як зазначено в частині четвертій статті 64 МК України у разі якщо ця стаття застосовується органом доходів і зборів, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов`язаний письмово поінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.

Відповідно до частини сьомої статті 55 МК України у випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів орган доходів і зборів за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною органом доходів і зборів, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.

Згідно з частиною другою статті 55 МК України прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до статті 55 МК України наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012 серед іншого затверджено Правила заповнення рішення про коригування митної вартості товарів. В пункті 2.1 цих Правил у розділі заповнення графи 33 «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» зазначено, що у графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. При вирішенні цього спору суд враховує такі висновки Верховного Суду:

- «…органи доходів і зборів мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає органу доходів і зборів право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів», постанова від 18.12.2018 у справі № 821/110/18;

- « … витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України […] Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації», постанова від 17.07.2019 у справі №809/872/17;

- «… у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених частиною другою статті 55 Митного кодексу України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод. При цьому, сама лише інформація з бази даних ЄАІС ДФС про вантажну митну декларацію, яка була взята митним органом за основу при коригуванні митної вартості товару, не може бути достатнім доказом ціни, за якою відповідну партію товару, за такою декларацією, дійсно було імпортовано до України. При здійсненні контролю за коригуванням митної вартості товару, проведеним органом доходів і зборів за другорядним методом (за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; за резервним методом), суд повинен вимагати від відповідача доведення того, що товар за певною митною вартістю дійсно був увезений до України, що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) було оскаржене до суду та скасоване судом», постанова від 05.02.2019 у справі №816/1199/15;

- «… у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів», постанова від 05.03.2019 у справі №815/143/174;

- «… в силу частини другої статті 55 Митного кодексу України та вимог наказу Міністерства фінансів України №598 від 24 травня 2012 року «Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору» - рішення про коригування митної вартості товару повинно містити обґрунтування причин, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, а також обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування. Зазначення в рішенні лише формальних посилань на неможливість перевірки задекларованої митної вартості суперечить наведеним вимогам законодавства», постанова від 21.12.2018 у справі № 815/1670/17.

В цій постанові Верховний Суд зазначив, що відсутність в рішеннях обґрунтувань розрахунку скоригованої митної вартості є самостійною підставою для їх скасування.

При прийнятті рішення суд керується такими мотивами:

1. Здійснюючи оцінку аргументів сторін та досліджених письмових доказів щодо правомірності рішення про коригування митної вартості товарів в частині обґрунтування сумніву в заявленій декларантом митній вартості, суд керується такими міркуваннями:

Системний аналіз наведених вище норм МК України дозволяє зробити такі висновки:

- основним методом визначення митної вартості товарів є метод «за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції)»;

- закон визначає вичерпний перелік документів, що подаються декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення, а також забороняє вимагати будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в статті 53 МК України;

- митний орган має повноваження витребувати додаткові документи лише за наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

- закон визначає чіткий перелік обставин, які зумовлюють виникнення обґрунтованого сумніву щодо визначеної декларантом митної вартості товару.

Отже, посадова особа митного органу для прийняття рішення про витребування в декларанта додаткових документів (з метою підтвердження заявленої митної вартості) зобов`язана встановити та чітко викласти обставини, що свідчать про:

- обґрунтованість сумніву щодо вказаної декларантом митної вартості;

- причини, що унеможливлюють перевірку заявленої митної вартості на підставі наданих декларантом документів.

При цьому посадова особа повинна витребувати документи, що реально необхідні для перевірки «сумнівних» відомостей, а не вимагати в декларанта надання невичерпного переліку усіх можливих документів.

Основним способом реалізації повноважень митного органу в цій ситуації є процедура консультацій з декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до резервного) визначення митної вартості.

При цьому єдиною правовою підставою для прийняття митним органом рішення про коригування заявленої декларантом митної вартості товару за резервним методом є наявність сукупності наступних умов:

1) подання суб`єктом господарювання до митного оформлення не повного пакету документів, перелік яких закріплено у статті 53 Митного кодексу України;

2) ненадання на вимогу контролюючого органу додаткової уточнюючої документації на підтвердження саме числового значення заявленої митної вартості;

3) виявлення митним органом розбіжностей у поданій документації, які унеможливлюють визначення безпосередньо митної вартості товару за основним методам (за ціною договору);

4) обґрунтування причин неможливості визначення митної вартості товару за жодним із методів, що передують резервному.

У цій справі суд встановив, що заявник визначив митну вартість товарів за ціною договору/контракту, яка зазначена у рахунку-фактурі (інвойсі). На підтвердження заявленої митної вартості товару декларант надав митному органу документи, визначені частиною другою статті 53 МК України (серед іншого: міжнародний контракт купівлі-продажу товарів №2018/09/01 від 01.09.2018, рахунки-фактуру (інвойси), митні декларації країни походження товару, автотранспортні накладні, документи, що підтверджують вартість перевезення товару, прейскурант (прайс-лист) виробника товару, висновки про вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованою експертною організацією тощо).

Суд враховує, що митний орган має повноваження вимагати додаткові документи лише у разі, коли подані декларантом для митного оформлення документи містять розбіжності, ознаки підробки або відсутні відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Аргументи відповідача у цій справі на підтвердження обґрунтованості сумніву посадової особи митниці в задекларованій митній вартості товарів зводяться до того, що: платіжний документ №1 від 16.06.2020 неможливо ідентифікувати з даною поставкою товарів, оскільки вказана сума не відповідає тій, що зазначена у фактурах; - в інвойсі вказано, що ціна товару сформована відповідно до ексклюзивних прав ПП «Укртекстрейдинг», проте характер таких прав та їх вплив на ціну товару документально декларантом не підтверджено; - у сертифікаті якості в абзаці, де йдеться про елементи системи управління якістю підприємства зазначені характеристики тканини, що викликає сумнів щодо достовірності даного документу; також сертифікатом якості визначено ексклюзивне право компанії OPTIMUM SK. S.R.O. на товар, хоча відповідно до інвойсу власником ексклюзивних прав є ПП «Укртекстрейдинг»; - у товаросупровідних документах (CMR, експортній митній декларації з Польщі) відсутнє посилання на дату складання рахунка-фактури; - у CMR у графі 22 відсутній підпис відправника, країною відправлення зазначена Словаччина, однак до митного оформлення не подано копії митної декларації країни відправлення; - висновки про вартісні характеристики підготовлені ЛТПП не можуть бути прийняті до уваги, оскільки вибрані для порівняння тканини мають невідомі характеристики або такі, що не відповідають заявленим до митного оформлення, та розрахунок вартості товару здійснюється на підставі документів, які до митного оформлення даної поставки відношення не мають.

Суд проаналізував зміст наданих декларантом документів та дійшов висновку, що такі містять необхідні відомості щодо ціни, яка була фактично сплачена за товари. В платіжному документі №1 від 16.06.2020 (том 1 а.с. 87, том 2 а.с. 19) в реквізитах графи 70 «призначення платежу» зазначено про здійснення оплати згідно контракту №2018/09/01 від 01.09.2018. Представник позивача пояснив, що цей платіж був авансовим платежем за товар. Позивач надав суду платіжні доручення в іноземній валюті від 22.07.2020 на суму 51183,27 дол. США, від 27.07.2020 на суму 21500 дол. США, від 30.07.2020 на суму 10000 дол. США, від 19.08.2020 на суму 15000 дол. США, проформу №04/08/2020 від 19.08.2020 на суму 150000 дол. США в підтвердження оплати за поставлений товар (том 2 а.с 14-18). Щодо посилання відповідача на те, що у інвойсі зазначено ціну товару, сформовану відповідно до ексклюзивних прав ПП «Укртекстрейдинг», проте характер таких прав та їх вплив на ціну товару документально декларантом не підтверджено, що дає підстави стверджувати про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості у зв`язку з обмеженнями, визначеними частиною першою статті 58 Митного кодексу України, суд зауважує, що ексклюзивні права ПП «Укртекстрейдинг» не впливають на ціну товару відповідно до укладених договорів і не мають цифрової складової в ціні товару, та не потребують документального підтвердження. Відсутність посилання у товаросупровідних документах (банківських платіжних документах, CMR, експортних митних деклараціях з Польщі) на дату складання рахунка-фактури жодним чином не впливають на митну вартість ввезеного позивачем товару, оскільки містять іншу інформацію, яка дозволяє ідентифікувати ці документи з відповідною операцією.

Щодо аргументу митниці про те, що в митній декларації країною відправлення зазначена Словаччина, однак до митного оформлення не подано митної декларації країни відправлення. Суд враховує, що як Словаччина, так і Республіка Польща входять до єдиного митного простору Європейського співтовариства, тому при перетині кордону між цими країнами митні декларації не оформляються; подання декларантом експортної митної декларації, оформленої в Республіці Польща, не викликає сумнівів, оскільки саме через кордон цієї країни товар вивозився з ЄС і ввозився Україну.

Щодо посилання митного органу на те, що висновок про вартісні характеристики, підготовлений ЛТПП, не може бути прийнятий до уваги, оскільки вибрані для порівняння тканини мають невідомі характеристики або такі, що не відповідають заявленим до митного оформлення, та розрахунок вартості товару здійснюється на підставі документів, які до митного оформлення даної поставки відношення не мають, то викладені у цьому висновку характеристики товарів (тканин) відповідають кодам відповідно до УКТЗЕД, заявленим до митного оформлення.

Разом з тим, наявність сумнівів є лише підставою для початку процедури митних консультацій та збору митницею документально підтвердженої інформації, що може слугувати підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару. Суд також враховує пояснення позивача щодо тієї обставини, що підприємство на систематичній основі починаючи з 2018 року здійснює імпорт тканин від того ж постачальника та митне оформлення товару на Львівській митниці, проте проблеми з визнанням митної вартості та її підвищенням з`явилися лише в 2020 році.

2. Оцінюючи рішення про коригування митної вартості товару в частині, що стосується визначення митної вартості товару за резервним методом, суд враховує таке:

письмове рішення митниці про коригування заявленої митної вартості товарів відповідно до закону має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування. Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

В оскаржених рішеннях про коригування митної вартості товарів:

- відсутнє належне обґрунтування неможливості застосування методів 2а, 2б, 2в, 2г;

- застосування резервного методу та визначення митної вартості імпортованого товару обґрунтовано митницею виключно зазначенням номеру та дати іншої митної декларації, а саме: №UA100480/2020/807306 від 14.07.2020, №UA110370/2020/5523 від 21.05.2020, №UA204020/2020/15755 від 09.06.2020, №UA500020/2020/219643 від 14.07.2020, №UA209140/2020/41581 від 18.05.2020, №UA100020/2020/24213 від 30.04.2020, №UA209170/2020/46351 від 06.07.2020, №UA100020/28919 від 15.06.2020, №UA807200/2020/10916 від 18.07.2020, №UA100480/2020/807502 від 17.07.2020, №UA100020/2020/33764 від 21.07.2020

В графі 33 кожного оскарженого рішення про коригування митної вартості вказано лише номер та дата митної декларації, що слугувала джерелом інформації для прийняття рішення про коригування митної вартості.

Позивач звертає увагу суду на те, що за джерело інформації митниця використала декларації щодо митного оформлення товару, що або відрізняється за описом та характеристиками, або ж стосується неспівставних обсягів поставки. Суд констатує, що митний орган не навів жодних пояснень чи розрахунків щодо здійснених коригувань, а також детальної інформації про товари, які було використано в якості джерела інформації, про числові значення митної вартості таких товарів, умови поставки, країну походження, фактурну вартість, діапазон декларованих цін за ідентичні чи подібні товари тощо.

Суд враховує, що відповідач має доступ до цінової бази усіх ввезених на митну територію України товарів та може відібрати за критерієм «код УКТЗЕД» всі митні оформлення за першим методом за певний період та проілюструвати діапазон оформленої митної вартості (від мінімальної до максимальної) ідентичних чи подібних товарів, вказавши обсяг поставок, країну походження тощо. Тому зазначення лише номерів та дат митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, без будь-якого обґрунтування їх вибору із сотень інших митних оформлень, без пояснення критеріїв відбору, а також докладної інформації щодо номенклатури, характеристик товару, умов його поставки тощо не підтверджує обґрунтованість визначеної відповідачем митної вартості товару та свідчить про свавільність оскаржених рішень.

Враховуючи наведені мотиви, суд дійшов висновку, що оскаржені рішення про коригування митної вартості товарів є необґрунтованими, а відповідач не довів правомірності своїх рішень про коригування митної вартості товарів в частині визначення митної вартості імпортованого товару.

Отже, рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2020/600058/2 від 15.07.2020, №UA209000/2020/600059/2 від 15.07.2020, №UA209000/2020/600065/2 від 28.07.2020 не відповідають встановленим у частині другій статті 2 КАС України критеріям обґрунтованості та розсудливості, а тому підлягають скасуванню як протиправні.

За змістом частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Відповідно до приписів цієї статті КАС України та враховуючи рішення про задоволення позову, суд стягує на користь позивача суму сплаченого ним судового збору за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 9, 19-20, 22, 25-26, 90, 139, 229, 241-246, 250, 251, 255, 295, пп. 15.5 п.15 розділу VII Перехідні положення КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Галицької митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів - №UA209000/2020/600058/2 від 15.07.2020, №UA209000/2020/600059/2 від 15.07.2020, №UA209000/2020/600065/2 від 28.07.2020, а також рішення Галицької митниці Держмитслужби про відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, оформлені карткою відмови №UА209220/2020/00414, №UA209220/2020/00415, №UA209220/2020/00433.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Галицької митниці Держмитслужби (79000, Львівська область, місто Львів, вул. Костюшка, буд. 1; ідентифікаційний код 43348711) на користь приватного підприємства Укртекстрейдинг (80381, Львівська область, Жовківський район, місто Дубляни, вул. Підкови, буд. 30; ідентифікаційний код 33663016) судові витрати у вигляді судового збору в сумі 25211 (двадцять п`ять тисяч двісті одинадцять) гривень 34 коп.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня складення його повного тексту. Апеляційна скарга подається до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який постановив рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складене 19.04.2021.

Суддя Москаль Р.М.