Справа № 520/1354/21
Суддя: Севастьяненко К.О.
Дата ухвалення: 2021-04-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

19 квітня 2021 року № 520/1354/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Севастьяненко К.О., розглянувши у спрощеному позовному провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , код НОМЕР_2 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048, ) про визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулись до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

-визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції №12 від 13.01.2021 про застосування до інспектора роти №5 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 та до інспектора взводу №1 роти №3 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_2 дисциплінарних стягнень у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

В обґрунтування позовних вимог позивачі зазначають, що наказ т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції №12 від 13.01.2021 про застосування до інспектора роти №5 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 та до інспектора взводу №1 роти №3 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_2 дисциплінарних стягнень у вигляді попередження про неповну службову відповідність прийнято відповідачем необґрунтовано, без урахування усіх обставин, відтак останній підлягає скасуванню у судовому порядку.

Ухвалою від 08.02.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження.

Відповідач надав до суду відзив на позовну заяву, згідно змісту якого зазначив, що наказ, в оскаржуваній частині, прийнятий з додержанням усіх вимог законодавства, на підставі та в межах наданих повноважень, відтак скасуванню не підлягає.

Згідно зі статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Справа розглянута з урахуванням перебування судді Севастьяненко К.О. у щорічній відпустці з 29.03.2021 по 09.04.2021.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, суд встановив наступні обставини справи.

Наказом Департаменту патрульної поліції №242о/с від 23.02.2020 капітана поліції ОСОБА_2 призначено на посаду інспектора взводу №1 роти №3 батальйону №3 по управлінню патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції.

Наказом Департаменту патрульної поліції №680о/с від 13.07.2018 молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 призначено на посаду поліцейського роти №5 батальйону №1 по УПП в Харківській області ДПП.

До УПП в Харківській області надійшло звернення ОСОБА_3 за вх. № В-2327 від 08.10.2020, який повідомив, що з соціальних мереж дізнався про те, що поліцейський роти №5 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 та інспектор взводу № 1 роти № 3 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_2 використовуючи службове становище поширюють персональні дані з Інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», які стосуються т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_4 .

Про результат розгляду звернення доповідною запискою від 03.11.2020 № В-2326/41/14/01 - 2020 повідомлено керівника УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , якою запропоновано ініціювати службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Наказом начальника ДІДІ № 1829 від 25.11.2020 призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію.

Результати проведеного службового розслідування оформлені висновком Дисциплінарної комісії від 23.12.2020.

Під час службового розслідування комісія дійшла висновку, що поліцейським роти №5 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та інспектором взводу № 1 роти № 3 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції ОСОБА_2 19.08.2020 та 17.09.2020 отримано та поширено інформацію та персональні дані з ІПНП. Згадані діяння були визнані Дисциплінарною Комісією дисциплінарним проступком, що виразився у отриманні та поширенні інформації та персональних даних з ІПНП, що призвело до порушення вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4 частини третьої статті 1, частини п`ятої статті 15 Статуту, підпункту 5 пункту 5 розділу VIII Порядку надання права доступу користувачам до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом Національної поліції України від 19.10.2018 № 961, підпункту 7.3 пункту 7 Положення про Інтегровану Інформаційно-пошукову систему органів внутрішніх справ України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від .2.10.2009 № 436, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції поліцейського УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 22.11.2018 № 5217.

На підставі вищевикладеного, Дисциплінарна комісія, дійшла до висновку про доцільність застосування до молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та капітана поліції ОСОБА_2 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Начальником ДПП з посиланням на висновок, видано наказ № 12 про застосування до поліцейських УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень у виді попередження про неповну службову відповідність.

Не погоджуючись з вказаним наказом, у відповідних частинах, позивачі звернулись до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, регламентовано Законом України «Про Національну поліцію».

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію» (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №580-VIII) поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону №580-VIII).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII.

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно з статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частин 1-4 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3)сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

У відповідності до пункту 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Водночас, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Отже, для встановлення правомірності застосування до позивачів дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, необхідно дослідити чи були правові підстави для винесення такого наказу.

Під час службового розслідування встановлено, що в УПП у Харківській області ДПП розглянуто звернення ОСОБА_3 за №В-2327 від 08.10.2020, який повідомив, що з соціальних мереж йому стало відомо, що поліцейський роти №5 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 та інспектор взводу №1 роти № 3 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_2 використовуючи службове становище поширюють персональні дані з ІПНП, які стосуються т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_4 , при цьому в мережі Інтернет розміщено зображення з планшетного пристрою з персональними даними лейтенанта поліції ОСОБА_4 . Дослідженням фотографії, наданої ОСОБА_3 , встановлено, що дійсно на вказаній фотографії зображено планшетний пристрій на якому у системі ІПНП зазначенні персональні дані лейтенанта поліції ОСОБА_4 . Також встановлено, що на фотографії зафіксовано логін НОМЕР_3 та прізвище - ОСОБА_2. Оскільки у зверненні ОСОБА_3 наголошує на тому, що саме поліцейським роти № 5 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та інспектором взводу № 1 роти № 3 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції ОСОБА_2 отримано та поширено інформацію та персональні дані з ІПНП, які стосуються лейтенанта поліції ОСОБА_4 , з метою підтвердження інформації викладеної у зверненні, 13.10.2020 за №1108вн/41/14/01-2020 до відділу зв`язку та телекомунікації УПП у Харківській області ДПП направлено рапорт для отримання інформації про присвоєні логіни у ІПНП поліцейському роти № 5 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДІЛІ молодшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 та інспектору взводу № 1 роти №3 батальйону №З УПП в Харківській області ДПП капітану поліції ОСОБА_2 .

До відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП надійшов рапорт начальника відділу зв`язку та телекомунікації УПП у Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 в якому зазначено, що інспектору взводу№ 1 роти №3 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП капітану поліції ОСОБА_2 присвоєно логін НОМЕР_3, а поліцейському роти № 5 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП молодшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 присвоєно логін НОМЕР_4.

За № В-2327/41/14/02-2020 здійснено запит до управління інформаційно-аналітичної підтримки Головного управління Національної поліції в Харківській області щодо надання відомостей з ІПНП та персональних даних відносно лейтенанта поліції ОСОБА_4 поліцейським роти №5 батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та інспектором взводу № 1 роти № 3 батальйону №3 УШІ в Харківській області ДПП капітаном поліції ОСОБА_2 протягом 2019-2020 років.

За №3286/119-27/01-2020 з управління інформаційно- аналітичної підтримки ГУНП в Харківській області надійшла відповідь, в якій зазначено, що користувачем під логіном НОМЕР_3 ( ОСОБА_2 ) 19.08.2020 в період часу з 22.19 - 22.28 здійснено 15 запитів до ІПНП щодо лейтенанта поліції ОСОБА_4 , а користувачем під логіном НОМЕР_4 ( ОСОБА_1 ) 17.09.2020 в період часу з 04.50 по 05.03 здійснено 23 запити до ІПНП щодо лейтенанта поліції ОСОБА_4 .

Вказані обставини стали підставою для видачі оскаржуваного наказу.

Адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним судом у постанові від 02.05.2019 у справі № 826/18834/15.

Відповідно до підпункту 5 пункту 5 розділу VIII Порядку надання права доступу користувачам до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом Національної поліції України від 19.10.2018 №961, користувач системи ІПНП зобов`язаний не використовувати інформацію, отриману з системи ІПНП, з приватною або будь-якою іншою, не пов`язаною з виконанням функціональних обов`язків, метою. Авторизовані користувачі ІПНП зобов`язані використовувати інформацію з системи ІПНП виключно в рамках законодавства.

Підпунктом 5, 6 пункту 5 розділу VIII Порядку надання права доступу користувачам до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом Національної поліції України від 19.10.2018 № 961 визначено, що користувач системи ІПНП зобов`язаний використовувати для доступу до системи ІПНП тільки власний обліковий запис (логін та пароль) та в будь-яких випадках не передавати свої облікові дані (логін та пароль) іншим особам, у тому числі керівникам, підлеглим працівникам підрозділів (служби).

Згідно з підпунктом 7.3 пункту 7 Положення про Інтегровану Інформаційно-пошукову систему органів внутрішніх справ України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.10.2009 № 436, Міністерство внутрішніх справ України забезпечує використання інформації, що зберігається в інформаційних підсистемах ІПНП, виключно зі службовою метою згідно з чинним законодавством.

Пунктом 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Окрім того, пунктом 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до частини четвертої статті 25 Закону України «Про Національну поліцію» діяльність поліції, пов`язана із захистом і обробкою персональних даних, здійснюється на підставах, визначених Конституцією України, Законом України «Про захист персональних даних», іншими законами України.

Частиною другою, третьою статті 10 Закону України «Про захист персональних даних» визначено, що використання персональних даних володільцем здійснюється у разі створення ним умов для захисту цих даних. Володільцю забороняється розголошувати відомості стосовно суб`єктів персональних даних, доступ до персональних даних яких надається іншим суб`єктам відносин, пов`язаних з такими даними.

Використання персональних даних працівниками суб`єктів відносин, пов`язаних з персональними даними, повинно здійснюватися лише відповідно до їхніх професійних чи службових або трудових обов`язків. Ці працівники зобов`язані не допускати розголошення у будь-який спосіб персональних даних, які їм було довірено або які стали відомі у зв`язку з виконанням професійних чи службових або трудових обов`язків, крім випадків, передбачених законом. Таке зобов`язання чинне після припинення ними діяльності, пов`язаної з персональними даними, крім випадків, установлених законом.

Судом встановлено, що під час службового розслідування ОСОБА_1 надані пояснення, згідно яких останній вказав, що на підставі статті 63 Конституції України відмовляється від надання будь-яких пояснень.

Також під час службового розслідування ОСОБА_2 надав пояснення, що розуміє відповідальність за розповсюдження персональних даних з ІПНП і запевняє, що він їх не розповсюджував, крім того зазначив, що до цього можуть бути причетні члени його екіпажу.

Ухвалою суду від 10.03.2021 витребувано від Департаменту патрульної поліції завірені належним чином копії доказів розповсюдження позивачами персональних даних з Інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», які стосуються т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_4 .

На виконання ухвали суду відповідачем надано копію зображення планшетного пристрою.

Судом досліджено зміст вказаного зображення та встановлено, що з вказаного зображення неможливо встановити де саме та серед кого поширена інформація.

Посилання відповідача на те, що на зображенні зафіксовано логін та прізвище ОСОБА_2 не знайшло свого підтвердження під час розгляду справи.

Згідно наданого відповідачем до матеріалів справи листом від 22.10.2020 №3286/119-27/01-2020 в період часу з 01.01.2019 по 22.10.2020 користувач під логіном НОМЕР_3 ( ОСОБА_2 ) та користувач під логіном НОМЕР_5 ( ОСОБА_1 ) здійснювали запити до інформаційно- текомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» щодо т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_4 .

Проте, вказані обставини не свідчать про розповсюдження такої інформації у соціальних мережах.

Жодних інших доказів, в обґрунтування прийнятого наказу, відповідачем не надано.

Згідно ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування(ст. 73 КАС України).

Відповідно до ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Таким чином, належних та достатніх доказів поширення позивачами інформації та персональних даних з ІПНП до суду не надано.

Дослідивши висновок службового розслідування, суд зазначає, що останній не містить фактичних даних, які б свідчили про реальну наявність у діях позивачів ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушників дисципліни, а також відомостей про місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, наявність причинного зв`язку між неправомірними діяннями осіб та їх наслідками.

Відповідачем не наведено доказів вини позивачів у вчиненні дисциплінарного проступку.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії як актів правозастосування, є їхня обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень фактичних і юридичних підстав, а також переконливих і зрозумілих мотивів прийняття таких актів.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний суд у постанові від 05.03.2020 р у справі № 640/467/19.

Висновок відповідача не відповідає критерію пропорційності (стаття 2 КАС України), принципу індивідуалізації покарання (стаття 61 Конституції України) та не є належно мотивованим, а відтак, не відповідає критерію сукупності досить надійних, чітких і послідовних припущень або аналогічних неспростовних презумпцій фактів.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Інші доводи та аргументи учасників не спростовують висновків суду.

Відповідно до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до частини 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Розподіл судових витрат здійснити у відповідності до вимог ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 241-246, 255, 257-258, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції №12 від 13.01.2021 про застосування до інспектора роти №5 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 та до інспектора взводу №1 роти №3 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_2 дисциплінарних стягнень у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) суму сплаченого судового збору у розмірі 908,0 грн. (дев`ятсот вісім гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048, ).

Стягнути на користь ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , код НОМЕР_2 ) суму сплаченого судового збору у розмірі 908,0 грн. (дев`ятсот вісім гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048, ).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 19 квітня 2021 року.

Суддя Севастьяненко К.О.