Справа № 160/1198/21
Суддя: Конєва Світлана Олександрівна
Дата ухвалення: 2021-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2021 року Справа № 160/1198/21

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Конєвої С.О.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕЛЕНІ СИСТЕМИ" до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA110070/2020/200069/1 від 04.11.2020р., -

ВСТАНОВИВ:

19.01.2021р. (згідно штемпеля поштового зв`язку) Товариство з обмеженою відповідальністю "ЗЕЛЕНІ СИСТЕМИ" звернулося з адміністративним позовом до Дніпровської митниці Держмитслужби та просить визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про коригування митної вартості товарів №UA110070/2020/200069/1 від 04.11.2020р.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ним до митного оформлення товару "Сірка гранульована" було подано МД №UA110070/2020/008956 від 23.10.2020р., за ціною договору та подані документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару відповідно до вимог ст.53 Митного кодексу України. За результатами здійснення контролю митної вартості товарів митницею не було визнано заявлену декларантом митну вартість товарів та прийнято оспорюване рішення №UA110070/2020/200069/1 від 04.11.2020р. про коригування митної вартості товарів, виходячи з того, що надані декларантом на підтвердження митної вартості товару містять розбіжності, а саме: 1) декларантом надано два рахунка від Продавця на оплату товару від 12.10.2020 №670 з різними умовами поставки (DAP - ст. Соловей-Тополі та DAP - Жовті Води II); 2) рахунок-фактура (інвойс) не містить даних про умови поставки, за якими сформована ціна товару. При цьому декларантом надано рахунок на оплату товару від Продавця на умовах поставки (DAP - ст. Соловей-Тополі); 3) один з наявних в пакеті документів рахунок на оплату товару від Продавця передбачає, що «оплата даного рахунку означає згоду з умовами поставки товару. Повідомлення про оплату обов`язково, в іншому випадку не гарантується наявність товару на складі. Товар відпускається по факту надходження коштів на розрахунковий рахунок Постачальника, само вивозом, при наявності довіреності та паспорту». Зазначені умови оплати суперечать положенням п.2.2. зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020 № ОП/20 та п. 3 додаткової угоди №2 від 21.08.2020, проте кореспондується з положеннями п.2.4. зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020 №ОП/20; 4) у наданій декларантом калькуляції Продавця зазначена ціна товару не відповідає «дійсній вартості» у розумінні Угоди про застосування статті VІI Генеральної угоди з тарифів і торгівлі та за числовими даними не розраховується в частині прибутку; 5) у наданому декларантом експертному висновку ДП «Держзовнішінформ» від 23.10.2020 №112/124 зазначено лише те, що контрактна ціна відповідає ціні виробника при поставках в Україну у жовтні 2020 року без висновку про відповідність вказаної ціни «дійсній вартості», тобто ціні аналогічного товару в умовах повної конкуренції. Поряд з цим, вказаний висновок містить інформацію про вищий рівень ціни товару за даними Інформаційного видання ICIS The Market; 6) попередня поставка ідентичного товару за цим же зовнішньоекономічним контрактом була оформлена на підставі митної декларації від 23.10.2020 №UA10070/2020/008949 (інвойс від 06.10.2020 №1006003) із заявленою ціною товару 90 доларів США за тону в той час, як у митній декларації від 23.10.2020 №UA10070/2020/008956 ця ціна склала 75 доларів США за тону; 7) надані декларантом документи під кодом «3017» біржові котирування від 03.09.2020 не підтверджують зміну світових біржових котирувань, що впливають на зменшення ціни оцінюваного товару на 16%. Наданий лист Продавця від 24.09.2020 № 480, згідно з яким у зв`язку зі зміною курса валют, ціни на сірку в еквіваленті рубля значно знизились, лист не може вважатися належним підтвердженням заявленого рівня митної вартості товару; 8) відповідно до п.3.2. договору від 07.09.2020 №683/13/314В про закупівлю товару, укладеного між ДП «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» та Позивачем умови договору не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю Товару) переможця процедури закупівлі Постачальника, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції без зменшення обсягів закупівлі. ,Крім того п. 3.3. цього ж договору передбачає, що відповідно до П.7 Ч.5 ст.41 Закону України «Про публічні закупівлі» зміна ціни одиниці Товару з імпортною складовою, залежно від зміни курсу іноземної валюти, встановленого на дату проведення електронного аукціону, більш ніж на 10% по відношенню до курсу іноземної валюти, встановленого НБУ на дату, що передує даті поставки Товару здійснюється за визначеною формулою. Позивач вважає наведене оспорюване рішення протиправним, оскільки: 1) митниця витребувала додаткові документи за відсутності належних підстав та без пояснень того, як ці документи можуть спростувати / підтвердити у даному випадку митну вартість товару; 2) Митний кодекс України зобов`язує митницю зазначити конкретні обставини, які викликали сумніви у достовірності заявленої митної вартості товарів, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності; 3) відповідно до п.1.2 зовнішньоекономічного договору поставки №ОП 06/20 умови поставки визначаються відповідно до специфікації, що є додатком №1 до договору і його невід`ємною частиною. Згідно з п. 5 специфікації умовами поставок у межах договору є: DAP (Інкотермс 2010) кордон Росії-України прикордонна станція Соловей/Тополі, відповідно до п.7 специфікації станція розвантаження товару - Жовті Води 2, таким чином, умови поставок товару зафіксовано договором і не можуть визначатись ні рахунками-фактурами (інвойсами), ні рахунками на оплату товару, питання до змісту яких виникли у відповідача; 4) у рахунку на оплату товару від 12.10.2020р. №670 продавець припустився помилки в інформації про умови поставки (DAP - Жовті Води II), проте разом з цим рахунком відповідачу був наданий виправлений рахунок на оплату товару з вказаними реквізитами, що містив інформацію про умови поставки товару у відповідності з договором (DAP - ст. Соловей-Тополі) і був надісланий продавцем товару листом від 15.10.2020 №538, а тому припущена неточність у документах, з огляду на те, що ст. Соловей-Тополі (Харківська обл.) є прикордонною залізничною станцією, а ст. Жовті Води II (Дніпропетровська обл.) - внутрішньою, жодним чином не могла вплинути на митну вартість товару; 5) поставка товару здійснювалась на умовах відстрочення платежу; 6) 30.10.2020р. разом з листом №3010-1 декларантом серед інших додатково наданих документів відповідачу була надана друга калькуляція від 29.10.2020р., направлена продавцем з супровідним листом від 29.10.2020р. №575, в якому повідомлялось про друкарську помилку в попередній калькуляції, калькуляція від 29.10.2020р. в частині складової ціни товару - прибутку містила таку інформацію: 18% - 7 доларів США, така інформація відповідала розрахунку складових ціни товару - 75 доларів США за тону; 7) у даному випадку, відповідач неправильне тлумачення змісту експертного висновку, включеного до пакетів документів декларантом ініціативно, використовує для обґрунтування своїх висновків про наявність розбіжностей у наданих до митного оформлення документах, що суперечить п.8 ч.3 ст.53 МК України; 8) 24.09.2020р. позивачем і продавцем було підписано доповнення до специфікації від 15.04.2020 (додаток №1 до зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020 №ОП/20) і зафіксовано нову ціну товару, однак 24.09.2020р. є датою, з якої продавець може поставляти товар за новою ціною, а не датою, з якої товар має оформлятись у митному відношенні за такою ціною; 9) відповідач, замість перевірки числових значень складових митної вартості, по суті ставить під сумнів законність дій продавця щодо визначення ціни продажу товару, вчинених в іншій країні на підставі законодавства цієї країни, при цьому, дійсність підписаних продавцем документів відповідачем не спростовується; 10) з огляду на те, що предметом договору від 07.09.2020р. №683/13/314В про закупівлю товару, укладеного між ДП «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» та позивачем, є товар, що оформлено у митному відношенні і випущено у вільний обіг, питання, якими відповідач обґрунтовує розбіжності в наданих декларантом документах, ніяк не стосуються процедури визначення митної вартості, а також процедури контролю за правильністю її визначення. В обґрунтування своїх позовних вимог, позивач посилається на численні постанови Верховного Суду. У відповіді на відзив від 26.03.2021р. позивач посилається на ті ж самі обставини, що і у позові (а.с.126-129).

Ухвалою суду від 15.02.2021р. було відкрито провадження у даній адміністративній справі та призначено справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами відповідно до вимог ч.5 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України та зобов`язано відповідача надати суду відзив на позов та докази в обґрунтування відзиву з дотриманням вимог ст.ст.162, 261 Кодексу адміністративного судочинства України та виходячи з вимог ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, що підтверджується змістом відповідної ухвали суду (а.с.88).

23.03.2021р. та 30.03.2021р., на виконання вимог вищенаведеної ухвали суду, від відповідача надійшов письмовий відзив на позов, у якому останній просив відмовити у задоволенні адміністративного позову позивача посилаючись на те, що 23.10.2020р. позивачем подана митна декларація №UA110070/2020/008956, відповідно до якої для проведення митного оформлення було заявлено товар «Сірка технічна газова гранульована не рафінована, несублимирована, неколлоїдна -133,100т. ТУ-2112-134-05, CAS: 7704-349. Хімічна назва: сірка. Гатунок: 9998. Має вигляд грудок (гранул/луски) жовтого кольору. Хімічні показники: масова частка сірки - 99,986%; масова частка золи - 0,004%; масова частка органічних речовин - 0,009%; масова частка кислот у перерахунку на сірчану кислоту - 0,001%; масова частка води - 0,004%; масова частка гранул діаметром 1,0-7,0мм - 98,90%; насипна щільність - 1,22г/см3. Використовується в якості сировини на власному виробництві сірчаної кислоти. Країна виробництва RU. Виробник: 000 "Каспийгаз"». За результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, проведеної у спосіб та з урахуванням положень статті 337 МК України виявлено розбіжності та відсутність відомостей, а саме: 1) рахунок-фактура (інвойс) від 12.10.2020р. №1012001 не містить даних про умови поставки, за якими сформована ціна товару, декларантом надано два рахунка від ТОВ «Каспийгаз» на оплату від 12.10.2020р. №670 з різними умовами поставки (DAP - ст.Соловей-Тополі та DAP - Жовті Води II). Враховуючи те, що витрати на транспортування товару до кордону України є складовими митної вартості, то зазначені розбіжності впливають на числове значення митної вартості; 2) згідно з вказаними рахунками ТОВ «Каспийгаз» на оплату від 12.10.2020р. №670 передбачено, що «оплата даного рахунку означає згоду з умовами поставки товару. Повідомлення про оплату обов`язково, в іншому випадку не гарантується наявність товару на складі. Товар відпускається по факту надходження коштів на розрахунковий рахунок Постачальника, само вивозом, при наявності довіреності та паспорту», зазначені умови оплати суперечать положенням п.2.2. зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020р. №ОП/20 та п.3 додаткової угоди №2 від 21.08.2020р., проте кореспондується з положеннями п.2.4. зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020р. №ОП/20, таким чином, вказані розбіжності щодо умов оплати за товар впливають на обсяг документів, що підтверджують заявлений рівень митної вартості товару, згідно з ч.2 ст.53 МКУ; 3) відповідно до калькуляції ТОВ «Каспийгаз» від 09.10.2020р. вартість сірки зазначена на рівні 34 дол.США/т, транспортні витрати та оформлення до покупця 29 дол.США/т; заробітна плата та податки 2,5 дол.США/т; інші матеріальні витрати - 2,5 дол.США та прибуток 10% - 7 дол.США, однак, зазначена ціна товару не відповідає «дійсній вартості» у розумінні Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі та не за числовими даними не розраховується в частині прибутку. Так, зазначений прибуток у розмірі 10% - 7 дол.США, свідчить про вартість товару без транспортних витрат на рівні 70 дол.США/т, проте, вартість товару без прибутку та транспортних витрат згідно із зазначеною калькуляцією складає 39 дол.США/т., згідно з числовими даними, зазначеними у калькуляції вартість товару без врахування транспортних витрат складає 46 дол.США/т, що не відповідає «дійсній вартості» товару; 4) згідно з п.2.8 зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020р. №ОП/20, в редакції додаткової угоди №2 від 21.08.2020, ціна на товар може переглядатися та змінюватися в залежності від змін світових біржових котувань на аналогічний товар (сірку) про що сторони зобов`язані повідомляти один одного письмово у разі таких змін. Аналізуючи попередню поставку ідентичного товару за цим же зовнішньоекономічним контрактом за МД від 23.10.2020р. №UA 10070/2020/008949 (інвойс від 06.10.2020р. №1006003) з`ясовано, що ціна товару складала 90 дол.США/т, проте, оцінювана партія товару, заявлена за МД від 23.10.2020р. №UА110070/2020/008956, тобто в цей же день, згідно з інвойсом від 12.10.2020р. №1012001 ціна складає 75 дол.США/т, таким чином, декларантом необґрунтовано формування ціни товару зі зниженням на 16% , від ціни, що була сформована за 6 днів попереду; 5) для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару декларантом надано лист ТОВ «Каспийгаз» від 24.09.2020р. №480, згідно з яким повідомляється, що у зв`язку зі зміною курса валют, ціни на сірку в еквіваленті рубля значно знизились, що призвело к значному зниженню вартості сірки, однак, вказаний лист не може вважатися належним підтвердженням заявленого рівня митної вартості товару виходячи з наступного: по-перше, вказані підстави не кореспондуються та не відповідають умовам п.2.8 зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020р. №ОП/20, в редакції додаткової угоди №2 від 21.08.2020р.; по-друге, за аналізом попередніх поставок ідентичного товару за цим же контрактом (МД від 21.09.2020р. №UА 10070/2020/007824 та від 23.10.2020р. №UА10070/2020/008949), в яких вартість товару заявлена на рівні 90 дол.США/т, курс рубля по відношенню до дол. США складав 74,6382 та 78,5119 (відповідно), поставка оцінюваної партії товару здійснювалась згідно копії митної декларації країни відправлення за курсом рос.рубля по відношенню до дол.США 77,0294, тобто падіння рос.рубл. складає 1,88%. Зазначене не обґрунтовує зменшення вартості оцінюваної партії товару на 16% від попередньої партії; 6) відповідно до п.3.2. договору від 07.09.2020р. №683/13/314В про закупівлю товару, укладеного між ДП «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» та резидентом України ТОВ «Зелені системи» визначено, що умови договору не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю Товару) переможця процедури закупівлі постачальника, крім випадків, визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції без зменшення обсягів закупівлі, що є підставою для витребування виписки з бухгалтерської документації, а тому відповідач вважає, що при здійсненні митного контролю ввезеного позивачем товару, у митниці були достатні підстави для витребування додаткових документів на підтвердження заявленої митної вартості товару. Як зазначає відповідач, між декларантом позивача та відповідачем проводилась процедура консультацій та митницею було надіслано електронне повідомлення про необхідність надати (за наявності) додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості, з відповідним обґрунтуванням вищезазначених підстав для запиту додаткових документів, а саме: оригінали рахунків від 12.10.2020 №670; виписку з бухгалтерської документації; якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товар; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; інформація біржових організацій про вартість сірки станом на дату формування ціпи товару згідно з доповненням до специфікації від 24.09.2020р. Декларантом під час процедури консультацій надано додаткові документи, зокрема, лист від 29.10.2020р. №567 з рахунком на оплату товару від 12.10.2020р. №670, скорегований в частині порядку оплати товару; копія додаткової угоди від 24.09.2020р. №3; лист від 29.10.2020р. №575 та виправлена калькуляція від 29.10.2020р.; висновок Дніпропетровської ТПП від 29.10.2020р. №ГО-2442; лист від 08.09.2020р. №412 з комерційною пропозицією; калькуляція від 29.10.2020р. За результатами розгляду додатково наданих документів, митницею було виявлено, що висновок експерта Дніпровської ТПП носить довідковий характер та не підтверджує заявлену митну вартість товару, оскільки ґрунтується на даних, що не кореспондуються з періодом формування ціни на оцінювану партію товару. Відповідач вказує на те, що митну вартість було скориговано за другорядним методом за інформацією попередніх оформлень з урахуванням того ж виробника товару, того ж контракту, якісних характеристик товару, умов поставки та призначення: «використовується в якості сировини на власному виробництві сірчаної кислоти» до рівня ціни за ЕМД від 23.10.2020р. №UА1100070/2020/8949 - 0,090 дол.США/кг (90 дол.США/т) - (а.с.96-105,130-134).

Згідно до ч.5 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Відповідно до ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Отже, рішення у даній адміністративній справі приймається 16.04.2021р. у межах строку, встановленого ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при розгляді справи за відсутності учасників справи фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Із наданих суду документів судом встановлені наступні обставини у даній справі.

Товариство з обмеженою відповідальністю "ЗЕЛЕНІ СИСТЕМИ" 02.09.2015р. зареєстроване як юридична особа за адресою: 49089, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Будівельників, буд.23, що підтверджується відомостями з ЄДРПОУ, наявними у справі (а.с.151-153).

15.04.2020р. між Товариством з обмеженою відповідальністю "ЗЕЛЕНІ СИСТЕМИ" як покупцем та ТОВ «Каспийгаз» як постачальником був укладений договір поставки №ОП 06/20, за умовами якого постачальник зобов`язується передати у власність покупця товар, найменування, асортимент, кількість, ціна, валюта, строки та умови поставки і оплати, а також інші умови поставки товару визначаються у відповідності до Специфікацій (Додатку №1), який є невід`ємною частиною договору (а.с.34-36).

Пунктами 2.1, 2.2 договору визначено, що ціни на товар установлені в доларах США і визначаються в Специфікаціях (Додатку №1); оплата товару, що постачається за даним договором буде відбуватися протягом 90 банківських днів з дати відвантаження товару.

Згідно Специфікації (Додатку №1) від 15.04.2020р., додатку від 24.09.2020р. до Специфікації від 15.04.2020р., додаткових угод №2 від 21.08.2020р. та №3 від 24.09.2020р., калькуляцій від 09.10.2020р. та від 29.10.2020р., листа постачальника від 29.10.2020р. щодо друкарської помилки у калькуляції від 09.10.2020р., рахунків на оплату №670 від 12.10.2020р., листів постачальника від 15.10.2020р. та від 29.10.2020р., рахунку-фактури №1012001 від 12.10.2020р. постачальник зобов`язаний поставити, а продавець прийняти 332,6 т. сірки гранульованої, ґатунок 9995/9998 вартість за одиницю 75,00 дол.США/т, загальна вартість 24945,00 дол.США, умови поставки DAP - прикордонна станція Соловей/Тополі, умови оплати: згідно п.2.2 договору поставки №ОП 06/20 від 15.04.2020р. (а.с.19-23,36 зворот - 39,42-44).

На підставі вищенаведеного договору, на адресу позивача від вказаного вище постачальника надійшов товар згідно Специфікації (Додатку №1) від 15.04.2020р., додатку від 24.09.2020р. до Специфікації від 15.04.2020р., додаткових угод №2 від 21.08.2020р. та №3 від 24.09.2020р., калькуляцій від 09.10.2020р. та від 29.10.2020р., листа постачальника від 29.10.2020р. щодо друкарської помилки у калькуляції від 09.10.2020р., рахунків на оплату №670 від 12.10.2020р., листів постачальника від 15.10.2020р. та від 29.10.2020р., рахунку-фактури №1012001 від 12.10.2020р., а саме: «Сірка технічна газова гранульована не рафінована, несублимирована, неколлоїдна -133,100т. ТУ-2112-134-05, CAS: 7704-349. Хімічна назва: сірка. Гатунок: 9998. Має вигляд грудок (гранул/луски) жовтого кольору. Хімічні показники: масова частка сірки - 99,986%; масова частка золи - 0,004%; масова частка органічних речовин - 0,009%; масова частка кислот у перерахунку на сірчану кислоту - 0,001%; масова частка води - 0,004%; масова частка гранул діаметром 1,0-7,0мм - 98,90%; насипна щільність - 1,22г/см3. Використовується в якості сировини на власному виробництві сірчаної кислоти. Країна виробництва RU. Виробник: 000 "Каспийгаз"», що підтверджується змістом копій відповідних документів та митної декларації (а.с.17-23,36 зворот - 39,42-44).

Позивач зазначає, що на підтвердження заявленої митної вартості товару разом із митною декларацією ним були надані всі документи, що підтверджують митну вартість ввезеного товару, які не містять розбіжностей у числових значеннях складової митної вартості товару, містять повні відомості про ціну товару, що підтверджується змістом графи 44 ЕМД від 23.10.2020р. №UA110070/2020/008956 (а.с.17-18,106,135).

За результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації та додатково наданих на повідомлення митного органу, Митницею було встановлено наступне: 1) рахунок-фактура (інвойс) від 12.10.2020р. №1012001 не містить даних про умови поставки, за якими сформована ціна товару, декларантом надано два рахунка від ТОВ «Каспийгаз» на оплату від 12.10.2020р. №670 з різними умовами поставки (DAP - ст.Соловей-Тополі та DAP - Жовті Води II). Враховуючи те, що витрати на транспортування товару до кордону України є складовими митної вартості, то зазначені розбіжності впливають на числове значення митної вартості; 2) згідно з вказаними рахунками ТОВ «Каспийгаз» на оплату від 12.10.2020р. №670 передбачено, що «оплата даного рахунку означає згоду з умовами поставки товару. Повідомлення про оплату обов`язково, в іншому випадку не гарантується наявність товару на складі. Товар відпускається по факту надходження коштів на розрахунковий рахунок Постачальника, само вивозом, при наявності довіреності та паспорту», зазначені умови оплати суперечать положенням п.2.2. зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020р. №ОП/20 та п.3 додаткової угоди №2 від 21.08.2020р., проте кореспондується з положеннями п.2.4. зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020р. №ОП/20, таким чином, вказані розбіжності щодо умов оплати за товар впливають на обсяг документів, що підтверджують заявлений рівень митної вартості товару, згідно з ч.2 ст.53 МКУ; 3) відповідно до калькуляції ТОВ «Каспийгаз» від 09.10.2020р. вартість сірки зазначена на рівні 34 дол.США/т, транспортні витрати та оформлення до покупця 29 дол.США/т; заробітна плата та податки 2,5 дол.США/т; інші матеріальні витрати - 2,5 дол.США та прибуток 10% - 7 дол.США, однак, зазначена ціна товару не відповідає «дійсній вартості» у розумінні Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі та не за числовими даними не розраховується в частині прибутку. Так, зазначений прибуток у розмірі 10% - 7 дол.США, свідчить про вартість товару без транспортних витрат на рівні 70 дол.США/т, проте, вартість товару без прибутку та транспортних витрат згідно із зазначеною калькуляцією складає 39 дол.США/т., згідно з числовими даними, зазначеними у калькуляції вартість товару без врахування транспортних витрат складає 46 дол.США/т, що не відповідає «дійсній вартості» товару; 4) згідно з п.2.8 зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020р. №ОП/20, в редакції додаткової угоди №2 від 21.08.2020, ціна на товар може переглядатися та змінюватися в залежності від змін світових біржових котувань на аналогічний товар (сірку) про що сторони зобов`язані повідомляти один одного письмово у разі таких змін. Аналізуючи попередню поставку ідентичного товару за цим же зовнішньоекономічним контрактом за МД від 23.10.2020р. №UA 10070/2020/008949 (інвойс від 06.10.2020р. №1006003) з`ясовано, що ціна товару складала 90 дол.США/т, проте, оцінювана партія товару, заявлена за МД від 23.10.2020р. №UА110070/2020/008956, тобто в цей же день, згідно з інвойсом від 12.10.2020р. №1012001 ціна складає 75 дол.США/т, таким чином, декларантом необґрунтовано формування ціни товару зі зниженням на 16% , від ціни, що була сформована за 6 днів попереду; 5) для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару декларантом надано лист ТОВ «Каспийгаз» від 24.09.2020р. №480, згідно з яким повідомляється, що у зв`язку зі зміною курса валют, ціни на сірку в еквіваленті рубля значно знизились, що призвело к значному зниженню вартості сірки, однак, вказаний лист не може вважатися належним підтвердженням заявленого рівня митної вартості товару виходячи з наступного: по-перше, вказані підстави не кореспондуються та не відповідають умовам п.2.8 зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020р. №ОП/20, в редакції додаткової угоди №2 від 21.08.2020р.; по-друге, за аналізом попередніх поставок ідентичного товару за цим же контрактом (МД від 21.09.2020р. №UА 10070/2020/007824 та від 23.10.2020р. №UА10070/2020/008949), в яких вартість товару заявлена на рівні 90 дол.США/т, курс рубля по відношенню до дол. США складав 74,6382 та 78,5119 (відповідно), поставка оцінюваної партії товару здійснювалась згідно копії митної декларації країни відправлення за курсом рос.рубля по відношенню до дол.США 77,0294, тобто падіння рос.рубл. складає 1,88%. Зазначене не обґрунтовує зменшення вартості оцінюваної партії товару на 16% від попередньої партії; 6) відповідно до п.3.2. договору від 07.09.2020р. №683/13/314В про закупівлю товару, укладеного між ДП «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» та резидентом України ТОВ «Зелені системи» визначено, що умови договору не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю Товару) переможця процедури закупівлі постачальника, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції без зменшення обсягів закупівлі, що є підставою для витребування виписки з бухгалтерської документації, що підтверджується копією оспорюваного рішення, наявною у справі (а.с.13-16,110-112,138-140).

Враховуючи виявлені недоліки за результатами розгляду поданих декларантом документів, Митницею було прийнято оспорюване рішення №UA110070/2020/200069/1 від 04.11.2020р. про коригування митної вартості товарів, за яким заявлену позивачем митну вартість товару було скориговано за другорядним методом, а саме: за інформацією попередніх оформлень з урахуванням того ж виробника товару, того ж контракту, якісних характеристик товару, умов поставки та призначення: «використовується в якості сировини на власному виробництві сірчаної кислоти» до рівня ціни за ЕМД від 23.10.2020р. №UА1100070/2020/8949 - 0,090 дол.США/кг (90 дол.США/т), що підтверджується змістом копії відповідного рішення (а.с.13-16,110-112,138-140).

Позивач не погоджується із вищевказаним рішенням, просить визнати його протиправним та скасувати посилаючись на те, що ним були надані митному органу всі документи, які підтверджують митну вартість ввезеного товару, визначені ст.53 Митного кодексу України та розбіжності вказані митним органом не впливають на визначення митної вартості товару та не можуть бути підставою для витребування додаткових документів у декларанта за приписами ст.ст.52, 53 МК України.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи, перевіривши доводи та давши їм належну правову оцінку, проаналізувавши норми чинного законодавства України, оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованих правових підстав для задоволення даного адміністративного позову повністю, виходячи з наступного.

За приписами ч.1 ст.49 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У відповідності до вимог ч.1 ст.52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом УІІ цього Кодексу та цією главою.

Частина 2 ст.53 Митного кодексу України визначає, що документами, які підтверджують митну вартість товарів є: 1)декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено,- банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно до ч.3 ст.53 Митного кодексу України передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У відповідності до вимог ч.5 ст.53 наведеного Митного Кодексу України встановлено, що забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені у цій статті.

Згідно до ч.1 ст.57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

У відповідності до вимог ч.3, ч.4 ст.57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі, якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості - ч.1 ст.54 Митного кодексу України.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу - ч.3 ст.54 Митного кодексу України.

Згідно до п.2, п.3 ч.4 ст.54 наведеного Кодексу, орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний, а саме:

- надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;

- надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування.

При цьому, у відповідності до вимог ч.7 ст.54 Митного кодексу України у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

У відповідності до положень ч.1, ч.2 ст.256 Митного кодексу України відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення органу доходів і зборів про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом. У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Таким чином, тлумачення вищенаведених норм у їх системному зв`язку між собою та з положеннями п.2 ч.4 ст.54, ст. 256 Митного кодексу України дозволяє дійти висновку, що повідомлення про надання додаткових документів, які надсилаються на адресу декларанта, а в подальшому - і рішення про коригування митної вартості повинні містити причини (сумніви) неможливості визначення заявленої митної вартості, а надання зазначених у них документів повинно усувати такі причини, при цьому, відмова у митному оформленні повинна бути аргументованою невиконанням вимог, що пов`язані саме з тими причинами, у зв`язку з якими органом доходів і зборів були витребувані додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

При цьому, митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Вищенаведений правовий висновок суду узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у його постановах від 09.04.2019р. у справі №826/10733/15, від 24.04.2019р. у справі №810/2878/16, від 05.03.2021р. у справі №823/1461/17, від 18.03.2021р. у справі №820/3736/16, від 19.03.2021р. у справі №820/5525/16, яка є обов`язковою до застосування судом першої інстанції згідно до вимог ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Разом з тим, зі змісту оспорюваного рішення про коригування митної вартості товарів від 04.11.2020р. видно, що воно не містить будь-яких конкретних обставин, які викликали відповідні сумніви саме у числових значеннях складових митної вартості ввезених товарів, у них не наведено причин неможливості визначення митної вартості імпортованих товарів на підставі поданих декларантом документів, не наведено обґрунтування, які саме відомості у наданих документах містять розбіжності, які не дозволяють підтвердити числові значення складових митної вартості імпортованого товару (а.с.13-16,110-112,138-140).

В той же час, зі змісту проаналізованих судом доданих до митної декларації документів, які були подані для підтвердження визначення декларантом митної вартості ввезеного товару, зокрема, копії Специфікації (Додатку №1) від 15.04.2020р., додатку від 24.09.2020р. до Специфікації від 15.04.2020р., додаткових угод №2 від 21.08.2020р. та №3 від 24.09.2020р., калькуляцій від 09.10.2020р. та від 29.10.2020р., листа постачальника від 29.10.2020р. щодо друкарської помилки у калькуляції від 09.10.2020р., рахунків на оплату №670 від 12.10.2020р., листів постачальника від 15.10.2020р. та від 29.10.2020р., рахунку-фактури №1012001 від 12.10.2020р., вбачається, що вони не містили жодних розбіжностей у числових значеннях складової митної вартості товарів, що підтверджується їх змістом (а.с.19-23,36 зворот - 39,42-44).

Оскільки під час митного оформлення митницею не було висловлено жодних обґрунтованих сумнівів щодо розбіжностей у числових значеннях складових митної вартості товарів у вищенаведених поданих декларантом документах щодо ціни товару, про що свідчить аналіз змісту оспорюваного рішення про коригування митної вартості товарів від 04.11.2020р., а тому слід дійти висновку, що наведені документи не містили жодних розбіжностей саме у числових значеннях складових митної вартості товарів.

Отже, у зв`язку з тим, що митний орган не навів жодних обґрунтованих сумнівів щодо неможливості визначення митної вартості товару за поданими декларантом документами, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не мав правових підстав для витребування додаткових документів у декларанта.

За викладених обставин та з урахуванням аналізу змісту наведених документів та норм митного законодавства, можна дійти висновку, що оспорюване рішення про коригування митної вартості ввезеного товару від 04.11.2020р. є протиправним, так як наведене оспорюване рішення суб`єкта владних повноважень не містить обґрунтованих сумнівів того, що надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх (повних) відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів; оспорюване рішення не містить причин неможливості визначення заявленої митної вартості за ціною договору, у ньому також не наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, що передбачено положеннями ч.1, ч.2 ст.256 Митного кодексу України.

Так, відповідачем, у оспорюваному рішенні, було повідомлено позивача про те, що у поданих декларантом документах виявлено розбіжності та відсутні відомості, а саме: 1) рахунок-фактура (інвойс) від 12.10.2020р. №1012001 не містить даних про умови поставки, за якими сформована ціна товару, декларантом надано два рахунка від ТОВ «Каспийгаз» на оплату від 12.10.2020р. №670 з різними умовами поставки (DAP - ст.Соловей-Тополі та DAP - Жовті Води II). Враховуючи те, що витрати на транспортування товару до кордону України є складовими митної вартості, то зазначені розбіжності впливають на числове значення митної вартості; 2) згідно з вказаними рахунками ТОВ «Каспийгаз» на оплату від 12.10.2020р. №670 передбачено, що «оплата даного рахунку означає згоду з умовами поставки товару. Повідомлення про оплату обов`язково, в іншому випадку не гарантується наявність товару на складі. Товар відпускається по факту надходження коштів на розрахунковий рахунок Постачальника, само вивозом, при наявності довіреності та паспорту», зазначені умови оплати суперечать положенням п.2.2. зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020р. №ОП/20 та п.3 додаткової угоди №2 від 21.08.2020р., проте кореспондується з положеннями п.2.4. зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020р. №ОП/20, таким чином, вказані розбіжності щодо умов оплати за товар впливають на обсяг документів, що підтверджують заявлений рівень митної вартості товару, згідно з ч.2 ст.53 МКУ; 3) відповідно до калькуляції ТОВ «Каспийгаз» від 09.10.2020р. вартість сірки зазначена на рівні 34 дол.США/т, транспортні витрати та оформлення до покупця 29 дол.США/т; заробітна плата та податки 2,5 дол.США/т; інші матеріальні витрати - 2,5 дол.США та прибуток 10% - 7 дол.США, однак, зазначена ціна товару не відповідає «дійсній вартості» у розумінні Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі та не за числовими даними не розраховується в частині прибутку. Так, зазначений прибуток у розмірі 10% - 7 дол.США, свідчить про вартість товару без транспортних витрат на рівні 70 дол.США/т, проте, вартість товару без прибутку та транспортних витрат згідно із зазначеною калькуляцією складає 39 дол.США/т., згідно з числовими даними, зазначеними у калькуляції вартість товару без врахування транспортних витрат складає 46 дол.США/т, що не відповідає «дійсній вартості» товару; 4) згідно з п.2.8 зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020р. №ОП/20, в редакції додаткової угоди №2 від 21.08.2020, ціна на товар може переглядатися та змінюватися в залежності від змін світових біржових котувань на аналогічний товар (сірку) про що сторони зобов`язані повідомляти один одного письмово у разі таких змін. Аналізуючи попередню поставку ідентичного товару за цим же зовнішньоекономічним контрактом за МД від 23.10.2020р. №UA 10070/2020/008949 (інвойс від 06.10.2020р. №1006003) з`ясовано, що ціна товару складала 90 дол.США/т, проте, оцінювана партія товару, заявлена за МД від 23.10.2020р. №UА110070/2020/008956, тобто в цей же день, згідно з інвойсом від 12.10.2020р. №1012001 ціна складає 75 дол.США/т, таким чином, декларантом необґрунтовано формування ціни товару зі зниженням на 16% , від ціни, що була сформована за 6 днів попереду; 5) для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару декларантом надано лист ТОВ «Каспийгаз» від 24.09.2020р. №480, згідно з яким повідомляється, що у зв`язку зі зміною курса валют, ціни на сірку в еквіваленті рубля значно знизились, що призвело к значному зниженню вартості сірки, однак, вказаний лист не може вважатися належним підтвердженням заявленого рівня митної вартості товару виходячи з наступного: по-перше, вказані підстави не кореспондуються та не відповідають умовам п.2.8 зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020р. №ОП/20, в редакції додаткової угоди №2 від 21.08.2020р.; по-друге, за аналізом попередніх поставок ідентичного товару за цим же контрактом (МД від 21.09.2020р. №UА 10070/2020/007824 та від 23.10.2020р. №UА10070/2020/008949), в яких вартість товару заявлена на рівні 90 дол.США/т, курс рубля по відношенню до дол. США складав 74,6382 та 78,5119 (відповідно), поставка оцінюваної партії товару здійснювалась згідно копії митної декларації країни відправлення за курсом рос.рубля по відношенню до дол.США 77,0294, тобто падіння рос.рубл. складає 1,88%. Зазначене не обґрунтовує зменшення вартості оцінюваної партії товару на 16% від попередньої партії; 6) відповідно до п.3.2. договору від 07.09.2020р. №683/13/314В про закупівлю товару, укладеного між ДП «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» та резидентом України ТОВ «Зелені системи» визначено, що умови договору не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю Товару) переможця процедури закупівлі постачальника, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції без зменшення обсягів закупівлі, що є підставою для витребування виписки з бухгалтерської документації, а тому відповідач вважає, що при здійсненні митного контролю ввезеного позивачем товару, у митниці були достатні підстави для витребування додаткових документів на підтвердження заявленої митної вартості товару.

Разом з тим, як вбачається зі змісту графи 44 ЕМД від 23.10.2020р. №UA110070/2020/008956 (а.с.17-18,106,135) та відповіді на повідомлення митниці №3010-1 від 30.10.2020р. щодо надання додаткових пояснень та документів (а.с.28-29), позивачем було надано митному органу всі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товару, вичерпний перелік яких визначено у ч.2 ст.53 Митного кодексу України, при цьому, митним органом не вказано яким саме чином вищезазначені виявлені розбіжності впливають на визначення числових значень складової митної вартості товару, з урахуванням надання для митного оформлення товару всіх встановлених законодавством необхідних документів.

Зазначення ж відповідачем у рішенні про коригування митної вартості товару про те, що у ході перевірки виявлені невідповідності та розбіжності у документах та відомостях, наданих до митного контролю, а також відсутнє підтвердження числових значень складових митної вартості товару не можна вважати належним обґрунтуванням правомірності коригування митної вартості товарів та подальшої відмови у митному оформленні товарів відповідно до вимог п.2 ч.4 ст.54 Митного кодексу України.

З цього приводу Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні від 20.10.2011р. у справі "Рисовський проти України" у п.70, п.71 якого Суд підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування", який, зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. Суд зазначив, що на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини у відповідності до вимог ч.2 ст.6 Кодексу адміністративного судочинства України.

Крім того, Резолюцією Комітету Міністрів Європи 77 (31) від 28.09.1977 "Про захист особи відносно актів адміністративних органів" урядам держав-членів рекомендовано керуватися у своєму праві й адміністративній практиці принципами, які наводяться у додатку до резолюції. Ці принципи застосовуються для захисту осіб, як фізичних, так і юридичних, в адміністративних процедурах відносно будь-яких індивідуальних заходів або рішень, які були прийняті в ході здійснення публічної влади і які за своїм характером безпосередньо впливають на їхні права, свободи або інтереси (адміністративні акти).

Такими принципами, згідно з додатком до Резолюції, зокрема, є:

- право бути вислуханим, що означає, що щодо будь-якого адміністративного акта, який за своїм характером може несприятливо впливати на права, свободи або інтереси особи, така особа може пред`явити факти й аргументи та, у відповідних випадках, докази, що будуть враховані адміністративним органом;

- виклад мотивів, що означає, що якщо адміністративний акт є таким, що за своїм характером несприятливо впливає на права, свободи або інтереси особи, така особа отримує інформацію про мотиви, на яких він ґрунтується. Інформація про мотиви зазначається в акті або передається відповідній особі, за її запитом, у письмовій формі протягом розумного строку.

Перелічені принципи частково імплементовані у нормах Митного кодексу України, які передбачають проведення консультацій між митним органом та декларантом, вимогами цього кодексу щодо належного мотивування при витребуванні додаткових документів під час контролю правильності визначення митної вартості, щодо вичерпного роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів.

Втім, обставини даної справи свідчать про відсутність практичної реалізації вказаних принципів в діяльності відповідача.

Відповідна правова позиція узгоджується і з позицією Верховного Суду, яка висловлена у його постанові від 12.04.2018р. у справі №820/2014/17 (адміністративне провадження №К/9901/448/17).

Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Частина 2 ст. 77 КАС України визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

Проте, відповідача не було надано суду жодних доказів та не наведено жодних підстав щодо правомірності не зазначення у оспорюваному рішенні обґрунтованих сумнівів, які б перешкоджали митниці визначити митну вартість товару за заявленою позивачем ціною - ціною договору з урахуванням аналізу наданих документів та наведених норм митного законодавства.

Є безпідставними та відхиляються судом посилання відповідача на те, що рахунок-фактура (інвойс) від 12.10.2020р. №1012001 не містить даних про умови поставки, за якими сформована ціна товару, декларантом надано два рахунка від ТОВ «Каспийгаз» на оплату від 12.10.2020р. №670 з різними умовами поставки (DAP - ст.Соловей-Тополі та DAP - Жовті Води II), враховуючи те, що витрати на транспортування товару до кордону України є складовими митної вартості, то зазначені розбіжності впливають на числове значення митної вартості, оскільки декларантом було надано митниці лист постачальника №538 від 15.10.2020р. щодо уточнення умов поставки, згідно якого умови поставки за рахунком №670 від 12.10.2020р. слід читати вірним DAP - прикордонна станція Соловей/Тополі (а.с.20).

При цьому, слід зазначити, що навіть і наявність двох рахунків від ТОВ «Каспийгаз» на оплату від 12.10.2020р. №670 з різними умовами поставки (DAP - ст.Соловей-Тополі та DAP - Жовті Води II) не звільняє відповідача від обов`язку визначити вартість товару за ціною договору з урахуванням умов поставки DAP, за якими саме на продавця покладено обов`язок пакування і маркування вантажу, оплатити екпортне митне оформлення, доставити вантаж до кінцевого пункту призначення, сплатити транспортні витрати, нести ризики за товар до моменту доставки в кінцевий пункт і розвантаження, повідомити покупця про доставку, а отже, у відповідача не було підстав для коригування митної вартості ввезеного позивачем товару з наведених підстав.

Судом відхиляються посилання відповідача на те, що згідно рахунків ТОВ «Каспийгаз» на оплату від 12.10.2020р. №670 передбачено, що «оплата даного рахунку означає згоду з умовами поставки товару. Повідомлення про оплату обов`язково, в іншому випадку не гарантується наявність товару на складі. Товар відпускається по факту надходження коштів на розрахунковий рахунок Постачальника, само вивозом, при наявності довіреності та паспорту», зазначені умови оплати суперечать положенням п.2.2. зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020р. №ОП/20 та п.3 додаткової угоди №2 від 21.08.2020р., проте кореспондується з положеннями п.2.4. зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020р. №ОП/20, таким чином, вказані розбіжності щодо умов оплати за товар впливають на обсяг документів, що підтверджують заявлений рівень митної вартості товару, згідно з ч.2 ст.53 МКУ, так як декларантом було надано митниці лист постачальника №567 від 29.10.2020р. щодо уточнення порядку оплати, за яким необхідно вірним читати порядок оплати саме згідно п.2.2 договору поставки №ОП 06/20 від 15.04.2020р. (а.с.21).

Також, судом відхиляються посилання відповідача на те, що відповідно до калькуляції ТОВ «Каспийгаз» від 09.10.2020р. вартість сірки зазначена на рівні 34 дол.США/т, транспортні витрати та оформлення до покупця 29 дол.США/т; заробітна плата та податки 2,5 дол.США/т; інші матеріальні витрати - 2,5 дол.США та прибуток 10% - 7 дол.США, однак, зазначена ціна товару не відповідає «дійсній вартості» у розумінні Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі та не за числовими даними не розраховується в частині прибутку. Так, зазначений прибуток у розмірі 10% - 7 дол.США, свідчить про вартість товару без транспортних витрат на рівні 70 дол.США/т, проте, вартість товару без прибутку та транспортних витрат згідно із зазначеною калькуляцією складає 39 дол.США/т., згідно з числовими даними, зазначеними у калькуляції вартість товару без врахування транспортних витрат складає 46 дол.США/т, що не відповідає «дійсній вартості» товару, оскільки декларант надав митниці супровідний лист постачальника №575 від 29.10.2020р., у якому постачальник просить вважати недійсною калькуляцію від 09.10.2020р. у зв`язку із друкарською помилкою (графа прибуток 10% - 7$) та додає виправлену калькуляцію від 29.10.2020р. із зазначенням прибутку 18% - 7$(а.с.43,44).

Є безпідставними та відхиляються судом аргументи відповідача про те, що згідно з п.2.8 зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020р. №ОП/20, в редакції додаткової угоди №2 від 21.08.2020, ціна на товар може переглядатися та змінюватися в залежності від змін світових біржових котувань на аналогічний товар (сірку) про що сторони зобов`язані повідомляти один одного письмово у разі таких змін. Аналізуючи попередню поставку ідентичного товару за цим же зовнішньоекономічним контрактом за МД від 23.10.2020р. №UA 10070/2020/008949 (інвойс від 06.10.2020р. №1006003) з`ясовано, що ціна товару складала 90 дол.США/т, проте, оцінювана партія товару, заявлена за МД від 23.10.2020р. №UА110070/2020/008956, тобто в цей же день, згідно з інвойсом від 12.10.2020р. №1012001 ціна складає 75 дол.США/т, таким чином, декларантом необґрунтовано формування ціни товару зі зниженням на 16%, від ціни, що була сформована за 6 днів попереду; для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару декларантом надано лист ТОВ «Каспийгаз» від 24.09.2020р. №480, згідно з яким повідомляється, що у зв`язку зі зміною курса валют, ціни на сірку в еквіваленті рубля значно знизились, що призвело к значному зниженню вартості сірки, однак, вказаний лист не може вважатися належним підтвердженням заявленого рівня митної вартості товару виходячи з наступного: по-перше, вказані підстави не кореспондуються та не відповідають умовам п.2.8 зовнішньоекономічного договору від 15.04.2020р. №ОП/20, в редакції додаткової угоди №2 від 21.08.2020р.; по-друге, за аналізом попередніх поставок ідентичного товару за цим же контрактом (МД від 21.09.2020р. №UА 10070/2020/007824 та від 23.10.2020р. №UА10070/2020/008949), в яких вартість товару заявлена на рівні 90 дол.США/т, курс рубля по відношенню до дол. США складав 74,6382 та 78,5119 (відповідно), поставка оцінюваної партії товару здійснювалась згідно копії митної декларації країни відправлення за курсом рос.рубля по відношенню до дол.США 77,0294, тобто падіння рос.рубл. складає 1,88%. Зазначене не обґрунтовує зменшення вартості оцінюваної партії товару на 16% від попередньої партії, оскільки приписи статей 53-55 Митного кодексу України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності та саме ж по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товару, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу її визначення.

Наведена правова позиція узгоджується також із позицією Верховного Суду, викладеною у його постанові від 09.04.2021р. у справі №804/5143/16, яка підлягає обов`язковому застосуванню адміністративним судом за приписами ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Судом також і відхиляються посилання відповідача на те, що відповідно до п.3.2. договору від 07.09.2020р. №683/13/314В про закупівлю товару, укладеного між ДП «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» та резидентом України ТОВ «Зелені системи» визначено, що умови договору не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю Товару) переможця процедури закупівлі постачальника, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції без зменшення обсягів закупівлі, що є підставою для витребування виписки з бухгалтерської документації, а тому відповідач вважає, що при здійсненні митного контролю ввезеного позивачем товару, у митниці були достатні підстави для витребування додаткових документів на підтвердження заявленої митної вартості товару, оскільки митницею не обґрунтовано та не зазначено, яким чином наведені обставини можуть вплинути на визначення митної вартості товару ввезеного позивачем та вказані обставини не можуть бути безумовною підставою для відмови у прийнятті митної вартості товару, заявленої позивачем та коригування такої митної вартості.

Окрім того, слід зазначити, що приймаючи оспорюване рішення, відповідач фактично не погодився із визначенням ціни товару, що становила 75 дол.США за тону через те, що попередньою поставкою ця ціна складала 90 дол.США за тону, проте, така незгода із ціною поставленого товару не є підставою для відмови у митному оформленні без наявності (виявлення) розбіжностей у числових значеннях митної вартості товару у поданих декларантом документах, які відповідачем при митному оформленні не встановлено, що підтверджується змістом електронних повідомлень, які таких недоліків та розбіжностей не містять, а відповідно, у митниці не було жодних обґрунтованих підстав для відмови у митному оформленні товару за ціною договору (75 дол.США за тону).

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіривши з дотриманням вимог ч.2 ст.2 наведеного Кодексу, правомірність прийняття суб`єктом владних повноважень вищенаведених оспорюваних рішень, суд приходить до висновку, що оскаржувані рішення про коригування митної вартості товару відповідачем прийняті не у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України, не обґрунтовано та без врахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

За таких обставин, суд приходить до висновку, що при прийнятті оспорюваного рішення про коригування митної вартості товарів від 04.11.2020р. відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, були порушені права та інтереси позивача, які підлягають судовому захисту шляхом визнання протиправним та скасування наведеного рішення, у зв`язку з чим позовні вимоги позивача у наведеній частині підлягають задоволенню.

Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованих правових підстав для задоволення позовних вимог позивача повністю.

При прийнятті даного рішення, суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у справах "Салов проти України" (заява №65518/01 від06.09.2005; п.89), "Проніна проти України" (заява №63566/00 від18.07.2006; п.23) та "Серявін та інші проти України" (заява №4909/04 від10. 02.2010; п.58), яка полягає у тому, що принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) 09.12.1994, п.29).

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить із того, що згідно до ч.1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати сплачуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

За таких обставин підлягають стягненню з бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Дніпровської митниці Держмитслужби на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270 грн. 00 коп. понесені позивачем згідно платіжного доручення №248 від 19.01.2021р. (а.с.72,75).

Керуючись ст.ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 134, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕЛЕНІ СИСТЕМИ" до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA110070/2020/200069/1 від 04.11.2020р. - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA110070/2020/200069/1 від 04.11.2020р.

Стягнути з бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби (49038, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, 22, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ЗЕЛЕНІ СИСТЕМИ" (49089, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Будівельників, буд.23; ) - судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270 грн. 00 коп. (дві тисячі двісті сімдесят грн. 00 коп.).

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги до суду першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення відповідно до вимог статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України та у порядку, встановленому п.п.15.1 п.15 Розділу VІІ Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду набирає законної сили у строки, визначені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.О. Конєва