Справа № 640/8864/21
Суддя: Арсірій Р.О.
Дата ухвалення: 2021-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 квітня 2021 року м. Київ № 640/8864/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Арсірій Р.О., ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТРІСТ"
до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві Державної податкової служби України
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТРІСТ" до Головного управління ДПС у місті Києві, Державної податкової служби України, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.02.2020 року № 21205, прийняте комісією Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві (ідентифікаційний код ЄДРПОУ 4314126)7, місцезнаходження: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНТРІСТ" (ідентифікаційний код ЄДРПОУ 343526)07, місцезнаходження: 02152, місто Київ, проспект Павла Тичини, будинок 1В) з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмови в такій реєстрації Головного управління ДПС у м. Києві про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 1347385/34352607 від 09.12.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН податкової накладної № 1 від 02.09.2019 року;

- зобов`язати Державну податкову службу України (ідентифікаційний код юридичної особи в , місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська пл., 8) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товарисгва з обмеженою відповідальністю "ІНТРІСТ" (ідентифікаційний , місцезнаходження: 02152, місто Київ, проспект Павла Тичини, будинок 1В, днем фактичного подання, а саме: податкову накладну № 1 від 02.09.2019 року зареєструвати 18.09.2019 року.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої-другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу 1 частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів, позивач оскаржує рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмови в такій реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 1347385/34352607 від 09.12.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН податкової накладної № 1 від 02.09.2019 року. Позивачем не заперечується, що йому було відомо про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 02.09.2019, оскільки 04.12.2019 позивач направив до Головного управління ДПС у м. Києві пояснення та копії документів щодо податкової накладної № 1 від 02.09.2019. Після розгляду вищевказаних письмових пояснень комісія Головного управління ДПС у м. Києві 09.12.2019 надіслала позивачу рішення № 1347385/34352607 про відмову в реєстрації податкової накладної № 1.

Досудовим порядком вирішення спору шляхом подання скарг на оскаржуване рішення до комісії з питань розгляду скарг Головного управління ДПС у м. Києві позивач не скористався.

Верховний Суд в постанові від 02.07.2020 року по справі № 1.380.2019.006119 прийшов до висновку, що строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати, у разі, коли платником податків не використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, визначається частиною першою статті 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Крім того предметом цього позову є вимога про визнання протиправним та скасування рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.02.2020 року № 21205, прийняте комісією Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та зобов`язання виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНТРІСТ" з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пункту 6 розділу "Автоматизований моніторинг відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків" Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою КМУ від 11.12.2019 року №1165, питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

В позовній заяві позивачем зазначено, що комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН Головного управління ДПС у м. Києві було прийнято рішення №21505 від 05.02.2020 року про відповідність/невідповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку.

Отже, відлік строку звернення до суду з даним позовом розпочинається з 05.02.2020 року та складає шість місяців з вказаної дати. Кінцевою датою звернення з даним позовом є 04.08.2020 року.

Позовну заву було направлено на адресу суду засобами поштового зв`язку 31.01.2021 року, тобто з порушенням визначеного частиною 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України строку звернення до адміністративного суду з позовом.

Позивачем до позовної заяви додано клопотання про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду та його поновлення. В якості поважності підстав для поновлення пропущеного строку позивач посилається на те, що на підприємстві відсутні спеціалісти (юрист, бухгалтер), які б розумілися на нормах чинного законодавства та могли оцінити наслідки зупинення реєстрації податкової накладної. І тільки у лютому 2021 року після наймання бухгалтера позивач звернувся за юридичною допомогою до адвокатів, наслідком чого стало подання позову.

Крім того у клопотанні зазначено, що через карантинні заходи ТОВ "Інтріст" призупинило свою діяльність з 17.03.2020 до кінця жовтня 2020.

Щодо продовження процесуальних строків через карантин суд зазначає, що з 17.07.2020 набрали чинності зміни до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України відповідно до Закону від 18.06.2020 № 731-ІХ, пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» встановлено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Таким чином, законодавець змінив підхід до питання продовження строку. Учасник справи має право на поновлення строку, у разі подання відповідної заяви та у разі надання доказів неможливості вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк через впровадження карантину.

У клопотанні про поновлення строку звернення до суду причини неподання позову у встановлений строк, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином та відповідні докази неможливості подання позовної заяви у визначений строк через впровадження карантину, не заявлені.

Більше того, посилання позивача на карантинні обмеження судом відхиляються, адже, позивач оскаржує рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві № 1347385/34352607 від 09.12.2019, присічний строк звернення до суду - 08.06.2020, а карантинні обмеження запроваджені в Україні з 12 березня 2020 року рішенням Уряду.

Вирішуючи питання щодо визнання поважними причин пропуску звернення до суду, суд виходить із принципів адміністративного судочинства та практики Європейського суду з прав людини.

Так, одним із елементів права на суд є право на доступ до суду, який означає, що особа повинна мати можливість подати справу на розгляд, а суд повинен розглянути її без зайвих та неналежних правових чи практичних перешкод.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, що дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених законодавством певних процесуальних дій.

Згідно сталої практики Верховного Суду причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

При цьому, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Крім того, інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

З урахуванням викладеного, суд на підставі позовної заяви, доданих до неї матеріалів та заявленого клопотання не знайшов підстав для визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду із заявленими позовними вимогами.

Відповідно до частини першої та другої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, суд вважає за належне вказати, що зазначені вище недоліки позовної заяви повинні бути усунені позивачем шляхом подання до суду із посиланням на реквізити даної ухвали:

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску (вказати інші підстави для поновлення строку).

Керуючись статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд м. Києва.

УХВАЛИВ:

1. Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду із позовною заявою, зазначеними Товариством з обмеженою відповідальністю "ІНТРІСТ" у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

2. Залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТРІСТ" без руху.

3. Позивачу усунути недоліки позовної заяви у десятиденний строк з дня отримання даної ухвали.

4. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Р.О. Арсірій