Справа № 120/220/21-а
Суддя: Мультян Марина Бондівна
Дата ухвалення: 2021-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

07 квітня 2021 р. Справа № 120/220/21-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мультян М.Б., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Жмеринської міської ради, міського голови Жмеринської міської ради Кушніра Анатолія Петровича про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) до Жмеринської міської ради (далі - відповідач №1), міського голови Жмеринської міської ради Кушніра Анатолія Петровича (діла - відповідач №2), в якій позивачка просить суд:

- визнати протиправними дії відповідачів по справі в частині того, що листом окремої юридичної особи - виконавчого комітету Жмеринської міської ради за номером № 48 - запит від 02.02.2020 року, яка підписана відповідачем №2 частково надається відповідь (лист 2 абзац 1 знизу зазначеного листа) за окрему юридичну особу Жмеринську міську раду, оскільки Жмеринська міська рада наділена окремими самостійними правами в надані відповідей на звернення та на запити громадян;

- визнати протиправну бездіяльність відповідача №1 та відповідача №2, щодо того, що заява позивача про отримання публічної інформації, що надіслана на адресу міського голови міста Жмеринка 25.11.2020 року, щодо отримання системи обліку публічної інформації відповідача №1 та відповідача №2 не розглянута в строк із урахуванням вимог статті 20 Закону України «Про доступ до публічної інформації», де зазначено що строк розгляду запитів на інформацію проводиться не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту;

- визнати тривалу протиправну бездіяльність відповідача №1 та тривалу протиправну бездіяльність відповідача №2, щодо не надання будь-якої відповіді яка повинна була надана також із урахуванням норм Закону України «Про звернення громадян», оскільки станом на 11.01.2021 року, від дати 25.11.2020 року пройшло 47 (сорок сім календарних) днів, а відповідачами не винесено тих владних рішень, які б навали право відповідачам розглядати заяву позивача від 25.11.2020 року станом і на 11.01.2021 року;

- визнати протиправну бездіяльність відповідача №1 щодо не винесення ґрунтовної відмови про надання публічної інформації, по заяві позивача від 25.11.2020 року та оформлення такої відмови відповідача №1 щодо не можливості наданні публічної інформації, та така відмова відповідала імперативним вимогам статті 22 Закону України «Про доступ до публічної інформації»;

- визнати протиправну бездіяльність відповідача №1 щодо не здійснення дій, що відповідали б пункту 9 частини 3 статті 129 Конституції України, де імперативно встановлено, що судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України, оскільки протиправна бездіяльність відповідача №1 як правонаступника Леляцької сільської ради грубо суперечить Постанові Вінницького апеляційного адміністративного суду по справі №130/370/17 від 27.07.2017 року (зобов`язано Леляцьку сільську раду Жмеринського району Вінницької області здійснити реєстрацію публічної інформації відповідно до вимог Закону України «Про доступ до публічної інформації») та окремій ухвалі Барського районного суду Вінницької області по справі № 130/2041/16-а від 10.08.2017 року (зобов`язано голову Леляцької сільської ради Жмеринського району Вінницької області організувати у сільській раді вивчення положень Закону України «Про доступ до публічної інформації»);

- із урахуванням окремої ухвали Барського районного суду Вінницької області по справі № 130/2041/16-а від 10.08.2017 року та на підставі норм чинного законодавства поставити окрему ухвалу суду про порушення норм Закону України «Про доступ до публічної інформації» відповідачем №1 та відповідачем №2;

- зобов`язати відповідача №1 та відповідача №2 повторно розглянути заяву позивача від 25.11.2020 року щодо отримання в електронному вигляді системи обліку публічної інформації, яка знаходиться в Жмеринській міській раді та в міського голови міста Жмеринка;

- зобов`язати відповідача №1 у відповідності до вимог статі 382 КАС України, подати встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що 25.11.2020 року позивач звернулася до міського голови міста Жмеринки щодо надання публічної інформації про систему обліку публічної інформації, яка знаходиться в розпорядженні та володінні об`єднаної територіальної громади міста Жмеринка в особі Жмеринської міської ради, виконавчого комітету об`єднаної територіальної громади міста Жмеринка, міського голови міста Жмеринка. Однак, як зазначає позивач, відповідач розглянув звернення з порушенням приписів Закону України "Про звернення громадян". Позивач вважає протиправними дії та бездіяльність відповідачів під час розгляду заяви від 25.11.2020 року, а тому за захистом своїх прав та інтересів звертається до адміністративного суду.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 18.01.2021 року відкрито провадження у справі за вказаним позовом та вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), з особливостями, визначеними статтею 263 КАС України.

08.02.2021 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач №1 просить суд відмовити у задоволенні позову. Як зазначає відповідач №1, на адресу міського голови Кушніра А.П. надійшла заява від позивача про отримання публічної інформації, дана заява фактично отримана та зареєстрована канцелярією 25.11.2020 року о 17:15 хв в позаробочий час, відтак вважає, що саме з 26.11.2020 року розпочався 5-денний строк розгляду запиту, останній день відповіді на який припадає на 02.12.2020 року включно. Тому, вважає, що відповідачем не допущено порушень вимог закону щодо строків розгляду запиту про отримання публічної інформації.

Щодо тверджень позивача про ненадання відповіді на запит відповідачем №1 та відповідачем №2, вказав, що листом виконавчого комітету Жмеринської міської ради Вінницької області була надано повну та вичерпну відповідь на запит виходячи з наявної інформації, відповідь належним чином зареєстрована та підписана міським головою.

Щодо посилань на невиконання відповідачем №1 постанови Вінницького апеляційного адміністративного суду по справі №130/370/17 від 27.07.2017 року та окремої ухвали Барського районного суду Вінницької області по справі № 130/2041/16-а від 10.08.2017 року, вказав, що відповідальною особою щодо виконання вимог ухвали та постанови є голова Леляцької сільської ради Смущак О.П. , а не Жмеринська міська рада Вінницької області. Тому, враховуючи вищевикладене просить відмовити у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 повністю.

У встановлений судом строк відповідач №2 відзив на позовну заяву не надав, хоча ухвалу про відкриття провадження від 18.01.2021 року отримав, що підтверджується довідкою, складеною секретарем судового засідання від 20.01.2021 року.

15.02.2021 року до суду надійшла відповідь на відзив за підписом позивача та її представника Резніка І.І . Втім, за змістом положень частини 3 статті 263 КАС України у справах цієї категорії заявами по суті є позов та відзив. Відтак суд не приймає до розгляду та під час ухвалення рішення не бере до уваги відповідь на відзив та додані до неї документи.

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України зазначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

25.11.2020 року ОСОБА_1 звернулася до міського голови Жмеринської міської ради Кушніра Анатолія Петровича із заявою про отримання публічної, зокрема просила надати таку інформацію:

1. Електронний витяг із системи обліку публічної інформації починаючи від дати 09 травня 2011 року (із реєстру публічних документів - в разі відсутності такого реєстру копію витягу із відповідного журналу), які знаходяться в розпорядженні та володінні об`єднаної територіальної громади міста Жмеринка в особі Жмеринської міської ради (якщо така система обліку публічної інформації ведеться Жмеринською міською радою окремо).

2. Електронний витяг із системи обліку публічної інформації та видати копію із системи обліку публічної інформації починаючи від дати 09 травня 2011 року (із реєстру публічних документів - в разі відсутності такого реєстру копію витягу із відповідного журналу), які знаходяться в розпорядженні та володінні виконавчого комітету об`єднаної територіальної громади міста Жмеринка (якщо така система обліку публічної інформації окремо ведеться виконавчим комітетом Жмеринської міської ради).

3. Електронний витяг із системи обліку публічної інформації та видати копію із системи обліку публічної інформації починаючи від дати 09 травня 2011 року (із реєстру публічних документів - в разі відсутності такого реєстру копію витягу із відповідного журналу), які знаходяться в розпорядженні та володінні міського голови міста Жмеринка (якщо така система обліку публічної інформації ведеться окремо міським головою міста Жмеринка).

4. В разі не можливості надати затребувану інформацію згідно пунктів 1-3 даної заяви направити письмову повідомлення на адресу запитувача публічної інформації про дату та час надання запитувачу публічної інформації щодо доступу до системи обліку публічної інформації Жмеринської міської ради; до системи обліку виконавчого комітету Жмеринської міської ради та до системи обліку публічної інформації яким володіє міський голова міста Жмеринка.

5. В разі якщо система обліку публічної інформації відсутня в об`єднаній територіальній громаді міста Жмеринка або в виконавчому комітеті Жмеринської міської ради, або в самій Жмеринській міській раді надати письмові пояснення на адресу запитувача публічної інформації щодо такого факту.

02.12.2020 року листом виконавчого комітету Жмеринської міської ради Вінницької області № 48-запит надано відповідь на запит та повідомлено ОСОБА_1 , «про наявність у розпорядника інформації обов`язку, закріпленого на законодавчому рівні, що розміщення на офіційному веб-сайті в мережі Інтернет (в разі його наявності) електронної бази даних, що містить інформацію про документи, які перебувають у суб`єкта владних повноважень, які в цілому становлять систему обліку публічної інформації. Водночас, вирішення питання щодо визначення місця розташування такої інформації про документи і заголовок підрозділу на веб-сайті, який має містити вказану інформацію законодавець залишає за розпорядником інформації і не передбачає обов`язковість розміщення даної інформації в підрозділі з назвою «Система обліку публічної інформації».

Посадовими особами виконавчого комітету Жмеринської міської ради Вінницької області журнал обліку документів публічної інформації ведеться. Щоб надати Вам інформацію щодо реєстрації заяв, просимо більш детальніше зазначити за який саме період. Відносно журналу обліку документів публічної інформації Леляцької сільської ради, то даний журнал відсутній. На зберігання до Виконавчого комітету Жмеринської міської ради Вінницької області не надходив.».

Не погоджуючись із діями та бездіяльністю відповідачів під час розгляду її заяви від 25.11.2020 року, позивач за захистом своїх прав та інтересів звернулася до адміністративного суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Відповідно до статті 34 Конституції України кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб на свій вибір.

У статті 40 Конституції України закріплено, що усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації та інформації, що становить суспільний інтерес визначається Законом України «Про доступ до публічної інформації».

Положеннями статті 1 Закону України «Про доступ до публічної інформації» встановлено, що публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом. Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про доступ до публічної інформації» право на доступ до публічної інформації гарантується: 1) обов`язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом; 2) визначенням розпорядником інформації спеціальних структурних підрозділів або посадових осіб, які організовують у встановленому порядку доступ до публічної інформації, якою він володіє; 3) максимальним спрощенням процедури подання запиту та отримання інформації; 4) доступом до засідань колегіальних суб`єктів владних повноважень, крім випадків, передбачених законодавством; 5) здійсненням парламентського, громадського та державного контролю за дотриманням прав на доступ до публічної інформації; 6) юридичною відповідальністю за порушення законодавства про доступ до публічної інформації.

Пунктом 2 частини 1 статті 5 Закону України «Про доступ до публічної інформації» встановлено, що доступ до інформації забезпечується шляхом надання інформації за запитами на інформацію.

Статтею 12 Закону України «Про доступ до публічної інформації» встановлено, що суб`єктами відносин у сфері доступу до публічної інформації є: 1) запитувачі інформації - фізичні, юридичні особи, об`єднання громадян без статусу юридичної особи, крім суб`єктів владних повноважень; 2) розпорядники інформації - суб`єкти, визначені у статті 13 цього Закону; 3) структурний підрозділ або відповідальна особа з питань доступу до публічної інформації розпорядників інформації.

Пунктом 6 частини 1 статті 14 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено, що розпорядники інформації зобов`язані надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об`єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію.

Згідно із частини 1 статті 19 Закону України «Про доступ до публічної інформації» запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні.

Відповідно до частин 1, 4 статті 20 Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту. У разі якщо запит стосується надання великого обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, розпорядник інформації може продовжити строк розгляду запиту до 20 робочих днів з обґрунтуванням такого продовження. Про продовження строку розпорядник інформації повідомляє запитувача в письмовій формі не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.

Згідно із частиною 1 статті 22 Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту в таких випадках: 1) розпорядник інформації не володіє і не зобов`язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією, щодо якої зроблено запит; 2) інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини 2 статті 6 цього Закону; 3) особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила передбачені статтею 21 цього Закону фактичні витрати, пов`язані з копіюванням або друком; 4) не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених частиною 5 статті 19 цього Закону.

Частинами 1 та 2 статті 23 Закону України «Про доступ до публічної інформації» встановлено, що рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду. Запитувач має право оскаржити: 1) відмову в задоволенні запиту на інформацію; 2) відстрочку задоволення запиту на інформацію; 3) ненадання відповіді на запит на інформацію; 4) надання недостовірної або неповної інформації; 5) несвоєчасне надання інформації; 6) невиконання розпорядниками обов`язку оприлюднювати інформацію відповідно до статті 15 цього Закону; 7) інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача.

Частиною 4 статті 13 Закону України «Про доступ до публічної інформації» встановлено, що усі розпорядники інформації незалежно від нормативно-правового акта, на підставі якого вони діють, при вирішенні питань щодо доступу до інформації мають керуватися цим Законом.

Отже, Закон України «Про доступ до публічної інформації» визначає порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом, та інформації, що становить суспільний інтерес.

Метою зазначеного Закону є забезпечення прозорості та відкритості суб`єктів владних повноважень і створення механізмів реалізації права кожного на доступ до публічної інформації (частина 1 статті 2 вказаного Закону).

Визначальною ознакою публічної інформації є те, що вона по своїй суті є заздалегідь готовим зафіксованим на певному носії продуктом, отриманим або створеним суб`єктом владних повноважень у процесі виконання своїх обов`язків.

Разом з цим, також слід звернути увагу на те, що з урахуванням положень Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядник інформації повинен володіти інформацією на момент отримання запиту та така інформація повинна знаходитись на певному матеріальному носію, тобто публічна інформація стосується інформації, яка відповідно до вимог діючого законодавства опинилася у розпорядника інформації (зокрема, це може бути інформація, яка створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або інформація, яку вони отримали від інших суб`єктів чи, наприклад, від органу правонаступником якого вони стали).

У даному випадку під володінням розуміється не юридична правомочність, що є складовою права власності (володіння, користування, розпорядження), а характеристика фактичного стану, тобто факт контролю суб`єкта над певною інформацією як нематеріальним об`єктом (інформація зберігається у суб`єкта в зафіксованому на матеріальному носії вигляді або іншим чином доступна йому).

Як встановлено матеріалами справи, позивач звернулася до міського голови Жмеринської міської ради Кушніра А.П. із запитом щодо надання електронних витягів із системи обліку публічної інформації починаючи від дати 09 травня 2011 року (із реєстру публічних документів - в разі відсутності такого реєстру копію витягу із відповідного журналу), які знаходяться в розпорядженні та володінні об`єднаної територіальної громади міста Жмеринка в особі Жмеринської міської ради (якщо така система обліку публічної інформації ведеться Жмеринською міською радою окремо), виконавчого комітету об`єднаної територіальної громади міста Жмеринка (якщо така система обліку публічної інформації окремо ведеться виконавчим комітетом Жмеринської міської ради), міського голови міста Жмеринка (якщо така система обліку публічної інформації ведеться окремо міським головою міста Жмеринка).

Беручи до уваги характер запитуваної інформації, її походження та зміст, суд зазначає, що позивач звернулася до відповідача із проханням надати їй саме публічну інформацію.

Одночасно, встановивши приналежність запитуваної інформації до публічної, важливим є також ідентифікація відповідачів як розпорядників цієї публічної інформації.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 5 Закону України «Про доступ до публічної інформації» доступ до інформації забезпечується, зокрема, шляхом надання інформації за запитами на інформацію.

Статтею 19 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено, що запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні.

Розпорядники інформації - коло суб`єктів, які мають визначені законом обов`язки щодо оприлюднення та надання публічної інформації, що знаходиться у їхньому володінні.

Відповідно до частини 1 статті 13 Закону України «Про доступ до публічної інформації» розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються:

1) суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання;

2) юридичні особи, що фінансуються з державного, місцевих бюджетів, бюджету Автономної Республіки Крим, - стосовно інформації щодо використання бюджетних коштів;

3) особи, якщо вони виконують делеговані повноваження суб`єктів владних повноважень згідно із законом чи договором, включаючи надання освітніх, оздоровчих, соціальних або інших державних послуг, - стосовно інформації, пов`язаної з виконанням їхніх обов`язків;

4) суб`єкти господарювання, які займають домінуюче становище на ринку або наділені спеціальними чи виключними правами, або є природними монополіями, - стосовно інформації щодо умов постачання товарів, послуг та цін на них.

Тобто під поняттям «розпорядник інформації» розуміється не особа, яка має право розпорядження інформацією, а особа, під контролем якої знаходиться публічна інформація. Так само, у розумінні Закону України «Про доступ до публічної інформації», не є розпорядниками інформації, та, відповідно, суб`єктами владних повноважень посадові та службові особи органів влади.

Поняття «суб`єкти владних повноважень», викладене у статті 13 Закону України «Про доступ до публічної інформації», відрізняється від інших законодавчих актів. Так, відповідно до статті 3 КАС України, суб`єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень. У КАС України до суб`єктів владних повноважень віднесено посадових чи службових осіб. Проте такі особи не є суб`єктами владних повноважень та розпорядниками інформації згідно з нормами Закону України «Про доступ до публічної інформації». Це пов`язано з тим, що окремі посадові чи службові особи не повинні володіти інформацією або бути її розпорядниками. До посадових чи службових обов`язків таких осіб може входити зберігання або обробка публічної інформації, вони також можуть використовувати інформацію у своїй роботі, але вони не є суб`єктами, які зобов`язані надавати публічну інформацію - таким суб`єктом є орган влади, в якому вони працюють. Тому, запитувачу при поданні запиту не важливо знати, хто саме з посадових чи службових осіб володіє інформацією - запит подається до органу влади, як до розпорядника такою інформацією.

У відповідності до пункту 2.1 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 року № 10 «Про практику застосування адміністративними судами законодавства про доступ до публічної інформації» передбачено, що визначене поняття «суб`єкт владних повноважень» не охоплює посадових осіб і службових осіб органів державної влади, місцевою самоврядування, оскільки за своїм статусом та колом повноважень вони не підпадають під розуміння органу державної влади та інших суб`єктів, зазначених у пункті 1 частини 1 статті 13 Закону України «Про доступ до публічної інформації». У зв`язку з цим такі особи не можуть (не мають здатності) виконувати обов`язки розпорядника інформації, у тому числі обов`язки щодо обліку та оприлюднення публічної інформації (статті 14, 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації»). У разі подання позову до таких осіб судам необхідно залишати його без задоволення через неналежність відповідача (нездатність таким відповідачем порушити права позивача), за умови якщо позивач відмовиться від їх заміни на належного відповідача і/або суд не знайде підстав для залучення другого відповідача.

Відповідно до частини 1 статті 5 та частини 6 статті 12 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільський, селищний, міський голова (далі - міський голова) входить до системи місцевого самоврядування і є головною посадовою особою територіальної громади відповідно села (добровільного об`єднання в одну територіальну громаду жителів кількох сіл), селища, міста.

Конституційний Суд України у пункт 4 Рішення від 06.07.1999 року № 7-рп/99 роз`яснив, що міський голова як особа, що має представницький мандат, виступає від імені виборців, зокрема представляє територіальну громаду, міську раду та її виконавчий комітет у відносинах з державними органами, іншими органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян тощо; звертається до суду з питань визнання незаконними актів відповідних органів місцевого самоврядування, місцевих органів виконавчої влади, підприємств, установ та організацій, які обмежують права та інтереси територіальної громади, а також повноваження ради та її органів; укладає від імені територіальної громади, міської ради та її виконавчого комітету договори відповідно до законодавства (частина 3 статті 42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні"). Виконання цих функцій та повноважень має місце тому, що виборці обрали його і наділили мандатом (тобто дорученням).

З наведеного випливає, що міський голова хоча й входить до системи місцевого самоврядування, однак не є органом місцевого самоврядування - сільською, селищною, міською радою або їх виконавчим органом, а тому не володіє публічною інформацією і в розумінні пункту 1 частини 1 статті 13 Закону України «Про доступ до публічної інформації» не може бути її розпорядником. У зв`язку з цим міський голова не може бути належним відповідачем у спорі щодо надання доступу до публічної інформації за інформаційним запитом.

Аналогічного висновку щодо розпорядників публічної інформації дійшов Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 30.12.2020 року у справі № 240/1422/19.

Отже, залежно від того, у чиєму володінні знаходиться запитувана інформація, належним відповідачем за позовами щодо доступу до публічної інформації у таких випадках є або відповідний представницький орган місцевого самоврядування (сільська, селищна, міська, районна, обласна ради) або виконавчий орган місцевого самоврядування.

Враховуючи вищевикладене та беручи до уваги, що позивач вимагає визнати протиправними дії/бездіяльність та зобов`язати вчинити певні дії міського голову Жмеринської міської ради Кушніра Анатолія Петровича, який не є розпорядником публічної інформації у розумінні Закону України «Про доступ до публічної інформації», позовні вимоги в частині щодо вказаної особи задоволенню не підлягають.

Слід також зазначити, що у відповідності до частини 3 статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» представницькі органи місцевого самоврядування, сільські, селищні, міські голови, виконавчі органи місцевого самоврядування діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами.

Жмеринська міська рада - представницький виборний орган місцевого самоврядування, який складається з депутатів і відповідно до закону наділяється правом представляти інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення.

Виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи (стаття 11 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Міська рада та її виконавчий комітет є самостійними юридичними особами.

Сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення) рада у межах затверджених нею структури і штатів може створювати відділи, управління та інші виконавчі органи для здійснення повноважень, що належать до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад (частина 1 статті 53 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Як встановлено матеріалами справи, заява ОСОБА_1 про отримання публічної інформації щодо наявності системи обліку публічної інформації була звернена міському голові Жмеринської міської ради Кушніру Анатолію Петровичу , до Жмеринської міської ради з аналогічним запитом позивач не зверталася.

Разом із тим, у прохальній частині позовної заяви просить визнати протиправні дії та бездіяльність Жмеринської міської ради щодо неналежного розгляду запиту про отримання публічної інформації від 25.11.2020 року та зобов`язати вчинити певні дії.

З цього приводу суд зазначає, що право на захист - це суб`єктивне право певної особи, тобто вид і міра її можливої (дозволеної) поведінки із захисту своїх прав. Воно випливає з конституційного положення: "Права і свободи людини і громадянина захищаються судом" (ст. 55 Конституції України).

Отже, кожна особа має право на захист свого права у разі його порушення, невизнання чи оспорювання у сфері цивільних, господарських, публічно-правових відносин та за наявності неврегульованих питань.

Порушення права означає необґрунтовану заборону на його реалізацію або встановлення перешкод у його реалізації, або значне обмеження можливостей його реалізації тощо.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до частини 1 статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частиною 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Із системного аналізу вказаних норм випливає, що суд захищає лише порушені, невизнані або оспорюванні права, свободи та інтереси учасників адміністративних правовідносин.

За таких обставин, суд вказує, що на даний момент відсутні порушені права та інтереси позивача Жмеринською міською радою. Отже, відсутність порушення відповідачем № 1 прав ОСОБА_1 , обумовлює відсутність можливості захисту такого права у порядку адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.

Керуючись статтею 139 КАС України питання про розподіл судових витрат у справі не вирішується.

Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 КАС України.

Відповідно до статті 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Жмеринська міська рада (вул. Центральна, 4, м. Жмеринка, Вінницька область, )

Міський голова Жмеринської міської ради Кушнір Анатолій Петрович (вул.вул. Центральна, 4, м. Жмеринка, Вінницька область)

Суддя Мультян Марина Бондівна