Справа № 640/25661/19
Суддя: Балась Т.П.
Дата ухвалення: 2021-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 квітня 2021 року м. Київ № 640/25661/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Балась Т.П., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання протиправним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (далі - відповідач), у якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 21.11.2019 про притягнення позивача - адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження.

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуване рішення відповідачем прийнято поза межами річного строку для притягнення до дисциплінарного відповідальності з дня вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого ч.1 ст. 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та п.13 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120.

На думку позивача, початком першого дисциплінарного проступку позивача (подання непередбаченої договором позовної заяви), як, власне й момент його повного завершення є 23 серпня 2017 року. Водночас початком другого дисциплінарного проступку (відсутність належної ретельної підготовки позивача до справи) є дата подання позовної заяви до суду, тобто 23 серпня 2017 року, а моментом завершення - ухвалення Шевченківським районним судом рішення про відмову в задоволенні позовних вимог від 27 квітня 2018 року. Натомість оскаржуване рішення відповідачем прийнято 21 листопада 2019 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.01.2020 відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Відповідач позов не визнав, у відзиві на позов просив відмовити у задоволенні позовних, вказуючи, що всупереч договору ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про виселення ОСОБА_2 без надання іншого жилого приміщення, а не з позовом визначеним у договорі з клієнтом - позову з приводу визнання ОСОБА_3 таким, що втратив право користування жилим приміщенням. Доказів узгодження такої правової позиції з клієнтом адвокат не надав. Як вбачається з позовної заяви, поданої адвокатом ОСОБА_1 до Шевченківського районного суду м. Києва 23.08.2017 року, адвокат не навів підстав для виселення ОСОБА_2 без надання іншого жилого приміщення (ст. 116 Житлового кодексу), оскільки не надав належних та допустимих доказів щодо систематичного порушення правил співжиття ОСОБА_2 , у зв`язку з чим суд дійшов висновку про те, що вимога про виселення є передчасною та відмовив у задоволенні позову, що свідчить про неналежну ретельну підготовку адвоката до справи.

Таким чином, з огляду на вищевказане, виходячи з результатів дисциплінарної перевірки, на підставі ст.ст. 33-39 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" Дисциплінарна палата вирішила притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності і застосувати до нього дисциплінарне стягнення у вигляді попередження, про що винесла відповідне рішення від 21.11.2019. Враховуючи вищевикладене, КДКА Київської області вважає оскаржуване рішення від 21 листопада 2019 року обґрунтованим, вмотивованим і законним, а поданий ОСОБА_1 позов безпідставним.

Також до відзиву відповідачем було додано належним чином засвідчені копії матеріалів дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_1 .

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Рішенням Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 18 квітня 2019 року, в порушенні дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_4 стосовно адвоката ОСОБА_1 (Позивача) - відмовлено в зв`язку з відсутністю ознак дисциплінарного проступку з боку адвоката.

Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури 26 червня 2019 року попереднє рішення КДКА Київської області від 18 квітня 2019 року скасоване, направлено матеріали перевірки на новий розгляд до КДКА Київської області на стадію проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.

Рішенням Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 21 листопада 2019 року притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності і застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді попередження.

Не погоджуючись з таким Рішенням відповідача від 21.11.2019, позивач і звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Водночас, підставою даного позову позивачем визначено лише недодержання відповідачем річного строку для притягнення до дисциплінарного відповідальності з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже суд вирішуючи дану справу досліджує оскаржуване Рішення від 21.11.2019 лише на предмет дотримання відповідачем річного строку для притягнення до дисциплінарного відповідальності з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" № 5076-VI від 05.07.2012 (далі - Закон № 5076-VI).

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 1 Закону № 5076-VI адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом.

Як вбачається з свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю № 1827/10 від 30.11.2000 та посвідчення № 1827/10 від 30.11.2000 ОСОБА_1 є адвокатом.

Дисциплінарна відповідальність адвоката передбачена розділом VI Закону № 5076-VI.

Згідно з ст. 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до ст. 34 Закону № 5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом. Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Згідно з ст. 35 Закону № 5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Частиною другою ст. 35 Закону № 5076-VI визначено, що адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Аналогічний річний строк притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності з дня вчинення дисциплінарного проступку передбачений також в п.13 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого Рішенням Рада адвокатів України № 120 від 30.08.2014.

З аналізу матеріалів дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_1 , судом встановлено, що дисциплінарними проступками адвоката ОСОБА_1 , за які його притягнуто до дисциплінарної відповідальності - є подання непередбаченої договором позовної заяви та відсутність належної ретельної підготовки адвоката ОСОБА_1 до справи. Вказані обставини мали місце 23 серпня 2017 року. Як наслідок, Шевченківським районним судом міста Києва 27 квітня 2018 року у справі № 761/30056/17 було прийнято рішення про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про виселення без надання іншого жилого приміщення.

Як вбачається зі скарги ОСОБА_4 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (Вх. № 216 від 27.02.2019), про рішення Шевченківського районного суду міста Києва 27.04.2018 у справі № 761/30056/17, а також про те, що адвокат ОСОБА_1 не виконує належним чином обов`язки передбачені договором № 3/06/17-д від 03.06.2017р, скаржнику стало відомо лише через півроку після ухвалення судового рішення з сайту «Судова влада України».

Також судом встановлено, що в Єдиному державному реєстрі судових рішень за номером справи № 761/30056/17 міститься ухвала Київського апеляційного суду від 24.01.2019 (реєстраційний номер рішення 79395068), яким поновлено ОСОБА_4 строк на апеляційне оскарження та відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 27 квітня 2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про виселення без надання іншого жилого приміщення.

У зазначеній ухвалі Київського апеляційного суду від 24.01.2019 у справі № 761/30056/17 зазначено, клопотання про поновлення пропущеного строку ОСОБА_4 мотивовано тим, що копію рішення суду вона отримала лише 13.11.2018 року.

Аналізуючи наведені вище обставини, суд приходить до висновку, що про ймовірне вчинення адвокатом ОСОБА_1 дисциплінарного проступку ОСОБА_4 стало відомо 13.11.2018.

Отже, на переконання суду, саме 13.11.2018 є датою завершення вчинення адвокатом ОСОБА_1 ймовірного дисциплінарного проступку відносно ОСОБА_4 .

Таким чином, притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності згідно з Рішенням від 21.11.2019 відбулось за межами річного строку.

При цьому суд у даній справі не досліджує питання наявності в діях адвоката ОСОБА_1 дисциплінарного проступку відносно ОСОБА_4 .

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідач у відзиві на позовну заяву не навів жодного заперечення стосовно єдиної підстави позову - порушення річного строку для притягнення до дисциплінарного відповідальності з дня вчинення дисциплінарного проступку. Відповідних доказів які б це спростовували відповідачем до відзиву також не додано.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Матеріалами справи підтверджується сплата позивачем судового збору в сумі 768,40 грн. згідно з квитанцією № 83214 від 19.12.2019 (а.с. 8), який підлягає стягненню за рахунок відповідача.

Керуючись статтями 2-5, 72-77, 90, 139, 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 21.11.2019 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження.

3. Стягнути з Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (ідентифікаційний код 23243231, місцезнаходження: 04080, м. Київ, вул. Кирилівська, буд. 15, 1-й поверх) на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 , місцезнаходження: АДРЕСА_1 ) судовий збір у розмірі 768,40 (сімсот шістдесят вісім) грн. 40 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Окружний адміністративний суд міста Києва.

Суддя Т.П. Балась