Справа № 160/1998/21
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 квітня 2021 року Справа № 160/1998/21
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Неклеса О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАКТ» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-
Товариство з обмеженою відповідальністю «ТАКТ» (далі - позивач, ТОВ «ТАКТ») звернулось до суду з позовною заявою до Дніпровської митниці Держмитслужби (далі - відповідач, митниця), в якій просить:
- стягнути з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача понесені судові витрати у справі у вигляді сплаченої суми судового збору в розмірі 2270,00 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 02 грудня 2020 р. звернувся до відповідача із заявами № 494, № 495, № 496 щодо повернення помилково сплаченого антидемпінгового мита та зайво сплаченого ПДВ під час митного оформлення прутків гарячекатаних, круглого поперечного перерізу, без вм`ятин, ребер, канавок і інших рельєфів на поверхні, за наступними митними деклараціями: №UA110150/2018/209536 від 24.04.2018 р., №UA110150/2018/213622 від 06.08.2018 р., № UA110150/2018/220879 від 13.08.2018 р. Підставою звернення позивача з цими заявами стала та обставина, що товар за який було сплачено антидемпінгове мито та ПДВ не є об`єктом оподаткування такими платежами. Зауважив, що митне оформлення спірного товару відбувалося за наявності судового спору щодо розуміння сфери дії рішення Міжвідомчої комісії. Рішеннями Дніпропетровського адміністративного окружного суду, у спорах між тими самими сторонами що і в цій справі, які набрали законної сили, було неодноразово встановлено, що ідентичний за своїми характеристиками товар (виготовлений за тими самими ГОСТами, хімічним складом) не є об`єктом для справляння антидемпінгового мита. На цей час завершення митного оформлення ідентичного товару завершується як такий, що не є арматурний пруток. Таким чином, між сторонами відсутній спір, відносно того чи є ідентичний товар який був заявлений за митними деклараціями: №UA110150/2018/209536 від 24.04.2018 р., №UA110150/2018/213622 від 06.08.2018 р., № UA110150/2018/220879 від 13.08.2018 р. арматурним прутком або катанкою. Незважаючи на це, відповідач листом від 17.12.2020 р. відмовив у задоволенні заяв позивача, обґрунтовуючи тим, що позивачем самостійно задеклароване та сплачено антидемпінгове мито та ПДВ, провести лабораторне дослідження прутків за спірними митними деклараціями немає можливості, оскільки товар випущений у вільний обіг. Позивач зауважив, що відповідач прийняв рішення про відмову у поверненні митних платежів у формі листа, як встановлено Порядком, але не дотримався вимог такого Порядку. Також позивач просив звільнити його від доказування фактів та обставин які встановлені рішеннями Дніпропетровського окружного адміністративного суду, які свідчать що ідентичний товар не є об`єктом для справляння антидемпінгового мита, а відтак на суму такого мита (об`єкт оподаткування ПДВ) не повинно додатково нараховуватися ПДВ. Сторонами визнається, що ідентичний товар згідно УТЗЕД за кодом задекларований вірно, не повинен в графі 31 митної декларації декларуватися саме як арматурний пруток та відомості про те, що спірний товар є арматурним прутком чи катанкою в графі 31 всіх спірних митних декларацій, а також в усіх товарно-супровідних документах на спірний товар - відсутні. Відповідач не обґрунтував наявність у заявах позивача недостовірних даних, про наявність у позивача податкового боргу не зазначив, а відтак рішення відповідача про відмову у поверненні митних платежів не може вважатися вмотивованим, оскільки навіть підстав для його складання передбачених Порядком повернення авансових платежів (передоплати) і помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів не містить. Зауважив, що оскільки вказаний позивачем в своїх заявах товар за параметрами встановленими ст.1 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» є подібним (ідентичним) тому товару щодо якого суди визнали безпідставним оподаткування його антидемпінговим митом, а жодна норма Митного кодексу України не пов`язує право декларанта при зверненні з заявою про повернення митних платежів (з підстав визначених ст. 301 МК України, ст. 43.5 ст. 43 ПК України) з наявністю картки відмови у митному оформленні такого товару, то помилкова сплата декларантом митних платежів та сплата ним їх внаслідок неправомірних дій чи рішень митниці - це різні фактичні обставини, які мають різні правові наслідки, але в обох випадках це дає право декларанту на повернення митних платежів якщо вони сплачені за відсутності належних підстав. За відсутності об`єкту оподаткування (справляння митних платежів), митні платежі мають бути повернені за заявою декларанта.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.02.2021 року відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
25.02.2021 року на електронну адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в яких він не погоджується з доводами відповідача та просить суд до відзиву поставитися критично. В обґрунтування відповіді на відзив зазначив, що заперечення відповідача проти позову ґрунтуються на навмисному перекрученні ним правових позицій судів касаційної інстанції у спорах, які не є тотожними, оскільки не стосуються антидемпінгового мита, не стосується законодавства на підставі якого має вирішитися спір в цій справі та не містять жодного аргументу, доказу які б дали підстави суду першої інстанції дійти беззаперечного висновку про те, що позивачем в цій справі було заявлено до митного оформлення арматурні прутки (арматуру) або катанку, а відтак встановити що наявний об`єкт оподаткування антидемпінговим митом та чим конкретно це підтверджується. Вважає позицію відповідача такою, що суперечить положенням ст. 43 Податкового кодексу України та ст.301 Митного кодексу України. Зауважив, що платником антидемпінгового мита щодо конкретного товару може бути тільки у випадку якщо є об`єкт оподаткування цим митом. При цьому, відповідач взагалі не має жодного доказу того, що спірний товар за доведеними йому критеріями для цілей митного контролю є ідентичний (подібний) тому щодо якого впроваджено антидемпінгове мито.
26.03.2021 року на електронну адресу суду від позивача надійшли додаткові пояснення по справі.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.
За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, до видів економічної діяльності підприємства (за КВЕД) належить: 24.31 Холодне волочіння прутків і профілів; 25.61 Оброблення металів та нанесення покриття на метали; 25.62 Механічне оброблення виробів; 46.72 Оптова торгівля металами та металевими рудами (основний); 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля.
02 грудня 2020 року ТОВ «Такт» звернулося до Дніпровської митниці Держмитслужби із заявами № 494, № 495, № 496 щодо повернення помилково та надмірно сплачених митних платежів (антидемпінгового мита та зайво сплаченого ПДВ) під час митного оформлення прутків з вуглецевої та легованої сталі, без подальшого оброблення, гарячекатані, круглого поперечного перерізу, діаметром менш ніж 80 мм за наведеним в гр.31 ГОСТами і хімічним складом різних марок сталі, за наступними митними деклараціями: №UA110150/2018/209536 від 24.04.2018 р. (марки сталі: 18ХГТ, У8А, 60С2ХФА), №UA110150/2018/213622 від 06.06.2018 р. (марки сталі: У8А, 60С2ХФА), №UA110150/2018/220879 від 13.08.2018 р. (марки сталі: 35, 45, 40Х).
Відповідно до ст. 301 МК України, ст. 43.5 ст. 43 ПК України позивач просив в строки та в порядку передбаченому законодавством перевірити документи на підставі яких було здійснено митне оформлення товару за зазначеними ЕМД із залученням експертів митної лабораторії, перевірити факт сплати ТОВ «Такт» суми антидемпінгового мита за ними, скласти та направити належному органу казначейства висновок про повернення ТОВ «Такт» помилково сплаченої суми антидемпінгового мита на поточний банківський рахунок позивача: п/р НОМЕР_1 в АТ «ОТП Банк» м. Київ, а також повідомити про їх повернення на підставі складеного висновку.
Підставою звернення позивача із наведеними заявами стала та обставина, що, на думку позивача, товар за який було сплачено антидемпінгове мито не є об`єктом для справляння антидемпінгового мита не залежно від виробника цього товару походженням з Російської Федерації та торгової марки, що підтверджується рішеннями судів у інших справах якими було встановлено, що ідентичний товар (прутки з тих самих марок сталі) не є об`єктом для справляння антидемпінгового мита. Також позивач посилався на те, що у зазначених ЕМД та додатних до митного оформлення товарно-супровідних та інших документах відсутня інформація про те, що предметом поставок за зовнішньоекономічними договорами та митного оформлення є арматура чи катанка.
З матеріалів справи встановлено, що 24.04.2018 року позивач звернувся до Дніпропетровської митниці ДФС з ЕМД №UA110150/2018/209536, з метою здійснення митного оформлення наступних товарів, виготовлених з марок сталі, вказаних у заяві від 02.12.2020 року:
- товар № 4 - Чорні метали. Прутки з легованої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ801-78, ГОСТ2590-2006, марка сталі 18ХГТ, розмір круг 18,0 мм. Виробник: ПАТ "Надеждинський металургійний завод". Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7228 30 69 00;
- товар № 7 - Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю менш як 0,25% ГОСТ 2879- 2006, ГОСТ 1050-2013, марка сталі 20, розмір 6-гран. 30,0 мм, розмір круг 24,0 мм розмір круг 30,0мм. Виробник: ПАТ "Надеждинськийметалургійний завод". Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 50 00 (позивач виділив у декларації товар 5 за маркою сталі 20).
- товар № 8 - Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25% або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 2590-2006, ГОСТ 1435-99, марка сталі У8А, розмір кр. 35,0 мм. Виробник: ПАТ "Надеждинський металургійний завод ". Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00.
Декларантом у графі 47 (В) «Нарахування платежів» товару № 4 ЕМД від 24.04.2018 №UA110150/2019/209536 самостійно зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 14 690,56 грн. (за кодом 023); товару № 7 цієї ж ЕМД самостійно зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 13 940,54 грн. (за кодом 023); товару № 8 цієї ж ЕМД самостійно зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 12 806,40 грн. (за кодом 023); товару № 9 цієї ж ЕМД самостійно зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 7 512,71 грн. (за кодом 023).
06.06.2018 року позивач звернувся до Дніпропетровської митниці ДФС з ЕМД №UA110150/2018/213622, з метою здійснення митного оформлення наступних товарів, виготовлених з марок сталі, вказаних у заяві від 02.12.2020 року:
- товар № 1 - Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25%, ГОСТ 2879-2006, ГОСТ 1050-2013, марка сталі 20, розмір шестигранник 43,0 мм та 48,0 мм. Виробник: ПАТ "Надеждинськийметалургійний завод"». Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 50 00;
- товар № 2 - Чорні метали. Прутки з легованої сталі, без подальшого оброблення, гарячекатані, круглого поперечного перерізу діаметром менш 80 мм, ГОСТ 4543-2016, ГОСТ 2590-2006, марка сталі - 20Х, розмір круг 42,0 мм та 50,0 мм Виробник: ПАТ "Надеждинський металургійний завод ". Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7228 30 69 00;
- товар № 3 - Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25% або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 2590-2006, ГОСТ 1435-99, марка сталі У8А, розмір круг 32,0 мм Виробник: ПАТ "Надеждинський металургійний завод". Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00;
Декларантом у графі 47 (В) «Нарахування платежів» товару № 3 ЕМД від 06.06.2018 №UA110150/2018/213622 самостійно зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 13 423,49 грн. (за кодом 023); товару № 4 цієї ж ЕМД самостійно зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 10 981,56 грн. (за кодом 023).
13.08.2018 року позивач звернувся до Дніпропетровської митниці ДФС з ЕМД №UA110150/2018/220879 , з метою здійснення митного оформлення наступних товарів, виготовлених з марок сталі, вказаних у заяві від 02.12.2020 року:
- товар № 1 - Чорні метали. Прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25% або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590- 2006, марка сталі 35, розмір круг 20,0 мм, розмір круг 24,0 мм розмір круг 30,0 мм. Виробник: АТ "ЕВРАЗ Об`єднаний Західно-Сибирський металургійний комбінат", торговельна марка "ЕВРАЗ". Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7214 99 79 00;
- товар № 2 - Чорні метали. Прутки з легованої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, ГОСТ 4543-71, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 40Х, розмір круг 28,0 мм, розмір круг 30,0 мм. Виробник: АТ "ЕВРАЗ Об`єднаний Західно-Сибирський металургійний комбінат", торговельна марка "ЕВРАЗ". Згідно графи 33 заявлено код товару УКТЗЕД 7228 30 69 00;
Декларантом у графі 47 (В) «Нарахування платежів» товару № 1 ЕМД від 13.08.2018 № UA110150/2019/220879 самостійно зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 258 465,14 грн. (за кодом 023); товару № 2 цієї ж ЕМД самостійно зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 64 862,86 грн. (за кодом 023).
Своє рішення відповідач обґрунтував тим, що завершення митного оформлення товарів за вказаними позивачем митними деклараціями типу ІМ40ДТ (за якими завершено митне оформлення ідентичних товарів, як таких, що не є арматурними прутками) здійснено після сплати усіх належних митних платежів, у тому числі антидемпінгового мита, під час оформлення тимчасових митних декларацій (випуску у вільний обіг). Висновок про повернення з державного бюджету надміру сплачених сум митних платежів за частину товару митницею було складено лише щодо прутків з вуглецевої сталі з квадратним поперечним перерізом. За митними деклараціями №UA110150/2018/209536 від 24.04.2018 р., №UA110150/2018/213622 від 06.06.2018 р., №UA110150/2018/220879 від 13.08.2018 р. заявником самостійно задекларовано та сплачено антидемпінгове мито за митне оформлення металопродукції з круглим поперечним перерізом. Зауважив, що у вказаних позивачем судових рішенням предметом оскарження були картки відмови у здійсненні митного оформлення товарів за конкретними митними деклараціями. Також відповідач повідомив, що відповідно до ст.356 МК України взяття проб (зразків) товарів здійснюється в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення визначальних характеристик, тому проведення лабораторних досліджень товарів, випущених у вільний обіг на митній території України є неможливим на теперішній час. Окрім того, під час митного контролю та оформлення за наведеними митними деклараціями та зі звернення про повернення коштів з держбюджету, заявником не надавалися додаткові документи щодо відповідності/невідповідності фактичних показників якості металопродукції даним сертифікатів на неї/задекларованим відомостям, визначення приналежності/не приналежності імпортованих партій товарів за вказаними митними деклараціями до певного виду продукції (прокат або арматура чи катанка).
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.1, ч.2 ст.1 Митного кодексу України від 13.03.2012 року №4495-VI (далі - МК України) законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.
Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.
За правилами п.1 ч.1 ст.289 МК України моментом виникнення обов`язку із сплати митних платежів зокрема є момент фактичного ввезення товарів на митну територію України.
Частиною 1 ст. 275 МК України визначено, що у випадках, передбачених законами України (якщо інше не передбачено міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України), з метою захисту економічних інтересів України та українських товаровиробників у разі ввезення товарів на митну територію України, незалежно від інших видів мита, можуть застосовуватися особливі види мита:
2) антидемпінгове мито;
3) компенсаційне мито;
4) додатковий імпортний збір.
Частиною 4 статті 275 МК України визначено, що антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.
Відповідно до п.2 ст.1 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" від 22.12.1998 року №330-XIV (далі - Закон №330-XIV) антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).
Зазначеним Законом регламентовано статус і повноваження Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі (далі - Комісія), за змістом частини п`ятої статті 5 якого Комісія у межах своєї компетенції приймає рішення, організовує та контролює їх виконання. Акти Комісії, зокрема щодо проведення антидемпінгового розслідування та застосування антидемпінгових заходів, є обов`язковими для виконання.
Частиною 1 статті 28 Закону №330-XIV встановлено, що попереднє або остаточне антидемпінгове мито справляється за ставкою і на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування антидемпінгових заходів.
Так, 28.12.2017 Комісія розглянула подані Міністерством економічного розвитку і торгівлі України матеріали про результати антидемпінгового розслідування щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації. За результатами такого розгляду Комісія зробила позитивний висновок та відповідно до статті 16 Закону прийняла рішення №АД-382/2017/4411-05, згідно з яким вирішила застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис: арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), що класифікуються згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.
Згідно з рішенням Комісії №АД-382/2017/4411-05 остаточні антидемпінгові заходи застосовуються строком на п`ять років. Остаточні антидемпінгові заходи застосовуються шляхом запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита щодо імпорту в Україну товару, опис якого зазначено вище, з Російської Федерації у розмірі 15,21 %.
Відповідно до листа ДФС України від 02.01.2018 №68/7/99-99-19-04-01-17 остаточне антидемпінгове мито справляється органами доходів і зборів (митницями) України відповідно до опису товару та незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів) через 60 днів з дня опублікування повідомлення про прийняте рішення (тобто з 28 лютого 2018 року).
20.04.2018 за результатами розгляду Комісією звернень від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності щодо адміністрування антидемпінгового мита та надання роз`яснень опису товару, який має бути об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, до рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05 внесені зміни в частині опису товару, зокрема пункт 1 рішення Комісії від 28 грудня 2017 року викладено в такій редакції: 1. Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:
Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.
З наведених положень слідує, що антидемпінгове мито нараховується на підставі рішення Комісії, а об`єктом його справляння є товар, що відповідає опису згідно з таким рішенням.
Таким чином, Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі, у межах наданих повноважень, визначено перелік товарів, походженням з Російської Федерації, щодо яких застосовуються антидемпінгові заходи. І такими товарами є арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), які можуть класифікуватися згідно з вказаними УКТЗЕД.
В додатках до вказаного листа визначений вичерпний алгоритм ідентифікації арматури, катанки та сортового прокату шляхом проведення дослідження товару за параметрами: хімічний склад, механічні характеристики, геометричні параметри профілю, марочний склад та клас міцності. Також у додатку визначений перелік лабораторій, які мають відповідну сферу акредитації для проведення таких досліджень.
Отже, для визначення того, чи є спірний товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів належить встановити наявність наступних умов: 1) походження з Російської Федерації; 2) товар згідно кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05; 3) товар, що за описом являє арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанку діаметром від 5,5 до 14 мм (включно).
У спірному випадку судом встановлено, що позивачем заявлено до митного оформлення шляхом електронного декларування МД №UA110150/2018/209536 від 24.04.2018 р., №UA110150/2018/213622 від 06.06.2018 р., №UA110150/2018/220879 від 13.08.2018 р. товар походженням з Російської Федерації, за наступними кодами згідно УКТЗЕД: 7228 30 69 00, 7214 99 79 00, 7228 20 91 00, УКТЗЕД 7214 99 50 00.
В той же час вказаний товар, який було виготовлено із марок сталі: 18ХГТ, У8А, 60С2ХФА, 35, 40Х, за позицією позивача, не відноситься до переліку товарів, походженням з Російської Федерації, з яких справляється антидемпінгове мито, оскільки не належить до арматури чи катанки, враховуючи, що за роз`ясненням Міністерства економічного розвитку та торгівлі України об`єктом антидемпінгового розслідування та заходів є саме арматура та катанка; інші прутки, що за своїми ознаками не є арматурою та катанкою, не є об`єктом застосування заходів.
Суд погоджується з доводами позивача, що подані разом з МД №UA110150/2018/209536 від 24.04.2018 р., №UA110150/2018/213622 від 06.06.2018 р., №UA110150/2018/220879 від 13.08.2018 р. супровідні документи на товар з визначенням хімічного складу, марки сталі, ГОСТів, не містять інформації стосовно того, що ввезений позивачем вищенаведений товар є арматурою або катанкою.
Відповідно до п.5 ст.1 Закону Закон №330-XIV ввезення на митну територію країни імпорту товару за цінами, нижчими від порівнянної ціни на подібний товар у країні експорту, що заподіює шкоду національному товаровиробнику подібного товару.
Відповідно до п.26 ст.1 Закону Закон №330-XIV товар подібний - ідентичний товар, тобто схожий за всіма характеристиками на товар, що є об`єктом розслідування, або, у разі відсутності цього товару, інший товар, що не є схожим за всіма характеристиками, але має показові ознаки, що є дуже подібними до характерних ознак товару, що є об`єктом розслідування.
З вищевикладеного випливає, що за визначеними позивачем МД №UA110150/2018/209536 від 24.04.2018 р., №UA110150/2018/213622 від 06.06.2018 р., №UA110150/2018/220879 від 13.08.2018 р. поставлений товар, який за кодом УКТЗЕД, характеристикою, назвою та хімічним складом є ідентичним тому, що поставлявся за митними деклараціями, що були предметами дослідження у наведених вище рішеннях суду та відносно яких сформовані висновки про відсутність об`єкту справляння спірним митом.
Відповідно до ч. 1 ст. 301 МК України повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів здійснюється відповідно до Бюджетного та Податкового кодексів України.
Згідно з ч. 3 ст. 301 Митного кодексу України помилково та/або надміру зараховані до державного бюджету суми митних платежів повертаються з державного бюджету в порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Відповідно до пп. 17.1.10 п.17.1 ст.17 ПК України платник податків має право на залік чи повернення надміру сплачених, а також надміру стягнутих сум податків та зборів, пені, штрафів у порядку, встановленому цим Кодексом.
Статтею 43 ПК України передбачено умови повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань.
За приписами статті 43 ПК України помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.
Обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які розраховуються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік шляхом проведення перерахунку за загальним річним оподатковуваним доходом платника податку) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми.
Платник податків подає заяву на повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на поточний рахунок платника податків в установі банку; на погашення грошового зобов`язання (податкового боргу) з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення готівковими коштами за чеком у разі відсутності у платника податків рахунку в банку. У разі повернення надміру сплачених грошових зобов`язань з податку на додану вартість такі кошти підлягають поверненню виключно на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.
Контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подає його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.
На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів протягом п`яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.
Контролюючий орган несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету.
Повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань платникам податків здійснюється з бюджету, у який такі кошти були зараховані.
Згідно з ч.2 ст.45 Бюджетного кодексу України Казначейство України веде бухгалтерський облік усіх надходжень Державного бюджету України та за поданням (висновком) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, здійснює повернення (перерахування) коштів, помилково або надміру зарахованих до бюджету.
Згідно з п.1 розділу ІІІ Порядку № 643 (в редакції чинній на час звернення позивача до митного органу із заявами про повернення надміру сплачених сум митних платежів) повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені здійснюється за заявою платника податків протягом 1095 днів від дня їх виникнення.
Повернення сум відповідних митних платежів у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 301 Митного кодексу України, здійснюється за умови, що заява подається не пізніше одного року з дня, наступного за днем виникнення обставин, що тягнуть за собою повернення сплачених сум митних платежів.
Платник податків подає до митниці Держмитслужби заяву довільної форми в паперовому вигляді або за допомогою засобів електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронних довірчих послуг та електронного документообігу, або в електронній формі за допомогою засобів ІТС Держмитслужби з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронних довірчих послуг та електронного документообігу, або в електронній формі через систему електронної взаємодії державних інформаційних ресурсів та з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронних довірчих послуг та електронного документообігу.
Відповідно до п.2 розділу ІІІ Порядку № 643 граничні строки для подання заяви підлягають продовженню керівником митниці Держмитслужби (його заступником) за письмовим запитом платника податків у випадках, встановлених статтею 102 Податкового кодексу України.
За правилами п.3 розділу ІІІ Порядку № 643 у заяві зазначаються:
1) сума коштів до повернення за кожним видом митних, інших платежів та пені;
2) причини виникнення такої суми коштів;
3) найменування юридичної особи та код за ЄДРПОУ, або прізвище, ім`я, по батькові, реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті);
4) напрям перерахування суми коштів:
на поточний рахунок платника податку в установі банку із зазначенням реквізитів;
для виплати готівкою (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати) вносилися готівкою);
для подальших розрахунків як авансові платежі (передоплата) або грошова застава:
на єдиний рахунок або на відповідний депозитний рахунок митниці Держмитслужби;
на банківський рахунок (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати) вносилися готівкою);
для погашення грошового зобов`язання (податкового боргу) з інших платежів незалежно від виду бюджету;
5) реквізити митної декларації (іншого документа, що її замінює) або уніфікованої митної квитанції, за якими помилково та/або надміру сплачено суми митних платежів.
До заяви додаються: документи, що підтверджують суму помилково та/або надміру сплачених митних, інших платежів та пені; виконавчий лист суду та/або рішення суду, що набрало законної сили (за наявності), щодо скасування рішення митниці Держмитслужби, яке призвело до виникнення помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені; документи, що підтверджують право на перенесення граничних строків для подання заяви щодо повернення надміру сплачених митних платежів (за наявності).
Пунктом 4 розділу ІІІ Порядку № 643 передбачено, що після надходження до митниці Держмитслужби заява, подана за допомогою засобів ІТС Держмитслужби в електронній формі, автоматично після перевірки засобами антивірусного захисту інформації вноситься до Реєстру опрацювання заяв на повернення (далі - Реєстр), який ведеться за допомогою засобів АСМО.
Внесення до Реєстру інформації щодо заяви, поданої платником у паперовому вигляді або за допомогою засобів електронного зв`язку в електронній формі, здійснює працівник Підрозділу.
Реєстр містить дані, зазначені в заяві, та дані, внесені Підрозділом.
Заяву платника, внесену до Реєстру, розглядають відповідні структурні підрозділи митниці Держмитслужби, за визначенням керівника митниці.
Відовідно до п.5 розділу ІІІ Порядку № 643 підрозділ перевіряє факт перерахування суми коштів з відповідного рахунку до державного бюджету та відсутність у нього податкового боргу за допомогою засобів АСМО.
Співробітник Підрозділу до Реєстру вносить дату сплати і реквізити, за якими кошти перераховано до бюджету (код класифікації доходів бюджету, бюджетний рахунок, на який перераховано кошти, код за ЄДРПОУ територіального органу Казначейства, на ім`я якого відкрито рахунок, та МФО Казначейства).
Згідно з п.6 розділу ІІІ Порядку № 643 якщо за результатами розгляду заяви митницею Держмитслужби встановлено наявність підстав для повернення коштів, працівник Підрозділу формує електронний висновок про повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені (далі - електронний висновок) за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку, який подається керівнику (заступнику керівника) митниці Держмитслужби для прийняття рішення щодо повернення відповідної суми коштів.
Пунктом 7 розділу ІІІ Порядку № 643 передбачено, що сформовані електронні висновки з накладеними кваліфікованими електронними підписами та кваліфікованими електронними печатками митниці Держмитслужби у строк не пізніше 17:00 шостого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви до митниці Держмитслужби в автоматичному режимі надсилають до Казначейства для виконання.
Відповідно до п.8 розділу ІІІ Порядку № 643 у разі якщо заявник не виконав вимог пунктів 1-3 цього розділу, надав недостовірні дані та/або має податковий борг (крім випадків визначення у заяві напряму перерахування коштів на погашення податкового боргу), готується та надсилається йому письмова (в паперовому вигляді або електронній формі) обґрунтована відмова, у тому числі за допомогою засобів ІТС Держмитслужби.
З аналізу наведених вище норм вбачається, що за поданою до митного органу заявою платника податків митний орган, після опрацювання цієї заяви та перевірки факту перерахування митних та інших платежів з відповідного рахунку до Державного бюджету України та наявність переплати, готує висновок щодо повернення надмірно сплачених митних та інших платежів, який передається до органу казначейської служби для здійснення перерахування цих коштів платнику податків, або письмова обґрунтована відмова в поверненні коштів.
При цьому в поверненні коштів може бути відмовлено, зокрема, у випадку не виконання заявником вимог пунктів 1-3 розділу ІІІ Порядку № 643.
Як встановлено судом, за наслідками розгляду заяв позивача, відповідачем надано відповідь, оформлену листом, зі змісту якого не вбачається розгляд питання по суті.
Фактично підставою відмови в поверненні митних платежів стали доводи про те, що позивач самостійно обчислив та сплатив антидемпінгове мито, проведення лабораторних досліджень товарів, випущених у вільний обіг на митній території України є неможливим на теперішній час, а заявником не надавалися додаткові документи щодо відповідності/невідповідності фактичних показників якості металопродукції даним сертифікатів на неї/задекларованим відомостям, визначення приналежності/не приналежності імпортованих партій товарів за вказаними митними деклараціями до певного виду продукції (прокат або арматура чи катанка).
При цьому, у відзиві на позов відповідач посилався на те, що платником податку є саме позивач, а сплачені ним суми не перевищують суми, самостійно ним визначені, підстави вважати ці суми помилково та/або надмірно сплаченими сумами митних платежів, на які розповсюджується дія Порядку повернення авансових платежів (передоплати) і помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 18.07.2017 № 643 - відсутні. Окрім того, відповідач посилався на п. 56.11 ст. 56 ПК України, відповідно до якого податкове зобов`язання, самостійно визначене платником податків, не підлягає оскарженню.
Наведені доводи відповідача суд вважає помилковими, з огляду на наступне.
Відповідно до п.56.11 ст.56 ПК України, на яку посилається відповідач, податкове зобов`язання, самостійно визначене платником податків, не підлягає оскарженню.
Разом з тим, наведена норма стосується неможливості оскарження самостійно узгоджених грошових зобов`язань в адміністративному або судовому порядку, що не позбавляє платника права повернути помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання відповідно до ст.43 ПК України та ст.301 МК України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.
За правилами частини першої статті 24 МК України кожна особа має право оскаржити рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів, їх посадових осіб та інших працівників, якщо вважає, що цими рішеннями, діями або бездіяльністю порушено її права, свободи чи інтереси.
Митне законодавство передбачає можливість виникнення правової ситуації, пов`язаної з помилковою та/або надмірною сплатою митних платежів. Визначення того, що належить розуміти як помилково та/або надміру сплачені митні платежі, у МК України відсутнє, але міститься в податковому законодавстві.
Так, згідно з підпунктом 14.1.115 пункту 14.1 статті 14 ПК України, правила якого застосовуються до відносин, пов`язаних зі справлянням митних платежів, як надміру сплачені грошові зобов`язання розуміють суму коштів, які на певну дату зараховані до відповідного бюджету понад нараховані суми грошових зобов`язань, граничний строк сплати яких настав на таку дату.
Митне та податкове законодавство не містить переліку причин, через які може статися помилкова та/або надмірна сплата сум платежів. Оскільки визначення розміру (суми) митних платежів здійснюється шляхом дій над кількісними числовими показникам (одиницями) виміру, не виключено, що операції з ними з якихось причин можуть призвести до неправильного (хибного) розрахунку чи обчислення сум платежів.
Відповідно до приписів статті 54 та 56 ПК України вони регулюють відносини, що пов`язані саме зі справлянням сум податкових та/або грошових зобов`язань, тобто вони не застосовуються до тих сум, які не є податковим та/або грошовим зобов`язаннями.
Підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПКУ (в редакцій чинній на момент подання позивачем митних декларацій) визначено, що грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
Згідно з підпунктом 14.1.156 пункту 14.1статті 14 ПКУ (в редакцій чинній на момент подання позивачем митних декларацій), податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).
Тобто не є податковим та/або грошовим зобов`язанням грошова сума, що була сплачена як антидемпінгове мито за товар, на який дія такого мита не розповсюджується.
Крім того, суд звертає увагу на те, що на період остаточного вирішення питання, чи є імпортований товар арматурою чи катанкою, подання митної декларації не можливо без сплати антидемпінгового мита, а повернення будь-яких митних платежів прямо випливає з приписів митного законодавства, якщо у декларанта відсутні повні відомості про товар (належність товару до арматури чи катанки, або інші які впливають на вид та розмір митних платежів) та за наслідками проведення митного контролю з боку митниці із залученням митної лабораторії не було здобуто доказів, що товар є арматурою чи катанкою або інші відомості, які є підставою для їх належної сплати при завершенні процедури митного оформлення товару, щодо якого була подана митна декларація.
Отже, за вказаних обставин сплата антидемпінгового мита не свідчить про згоду декларанта з позицією митниці щодо ввезеного товару та не позбавляє платника права на повернення надмірно сплаченого мита за наявності визначених вище умов.
Одночасно суд вважає, що оскільки в рішенні (листі) відповідача про відмову у поверненні митних платежів відсутні відомості та доведені в установленому порядку обставини про те, що товар, за який сплачено антидемпінгове мито, є об`єктом для його справляння, платежі за митними деклараціями МД №UA110150/2018/209536 від 24.04.2018 р., №UA110150/2018/213622 від 06.06.2018 р., №UA110150/2018/220879 від 13.08.2018 р. сплачені позивачем відповідно до вимог рішення Міжвідомчої комісії, яке розповсюджується виключно на арматурний прокат та катанку, а відомості про такий товар в зазначених вище митних деклараціях та супровідних документах не містяться, тому відповідач, у відповідності до п. 43.5 ст. 43 Податкового кодексу України, ст. 301 Митного кодексу України, має підготувати висновки із зазначенням суми митних платежів у вигляді антидемпінгового мита та податку на додану вартість, які були надмірно сплачені та підлягають поверненню ТОВ "ТАКТ" на підставі заяв ТОВ "ТАКТ" від 02.12.2020 № 494, №495, №496 і передати їх згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання Головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області.
Інші доводи представників сторін не є юридично значимими та не впливають на висновки суду.
Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 ст. 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Згідно з ч.1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч. 1 ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.
Згідно з ч. 2 ст.73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 1 ст. 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем по справі, як суб`єктом владних повноважень рішення якого оскаржується, не виконано покладеного на нього обов`язку доказування правомірності такого рішення.
За наведених обставин суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи задоволення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАКТ», за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби на користь позивача підлягає стягненню сума сплаченого ним судового збору у розмірі 2270, 00 грн.
Керуючись ст.ст. 2, 9, 77, 78, 139, 241-246, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст.ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено та підписано 15.04.2021 р.

Суддя О.М. Неклеса