Справа № 360/732/21
Суддя: Н.М. Басова
Дата ухвалення: 2021-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

14 квітня 2021 рокуСєвєродонецькСправа № 360/732/21

Луганський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Басової Н.М.

при секретарі судового засідання: Бутенко К.В.,

за участю:

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача: Слєсарєва І.Е.,

представника відповідача: Матухно О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування наказу про оголошення догани,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) до Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації (далі - відповідач, Департаменту агропромислового розвитку ЛОДА), в якому позивач просила:

- визнати протиправним і скасувати наказ Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації від 14.01.2021 №1 «Про оголошення догани ОСОБА_1 » (а.с.1-5).

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що вона є державним службовцем категорії «В» 5 рангу, займаючи з 23.11.2018 посаду заступника директора Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації - начальника управління розвитку агровиробництва.

Наказом Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації від 14.01.2021 №1 «Про оголошення догани ОСОБА_1 » їй було оголошено догану. Зі змісту наказу вбачається, що позивачу інкримінується вчинення двох дисциплінарних проступків. Перший - порушення вимог п.2 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» за фактом неповідомлення про наявність потенційного конфлікту інтересів під час виконання обов`язків директора Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації. Другий - неналежне виконання посадових обов`язків, а саме не здійснення перевірки наявності та фізичного стану документів з грифом «Для службового користування», що створювало загрозу можливого розголошення відомостей, що становлять службову інформацію та втрати таких документі.

Позивач вважає, що дане рішення було прийнято відповідачем з грубим порушенням вимог Закону України «Про державну службу в Україні», у відсутність підстав та з порушенням порядку, у зв`язку з чим підлягає скасуванню, а тому просила задовольнити позовні вимоги.

Відповідач позовні вимоги не визнав, 16.03.2021 до канцелярії суду надав відзив на позовну заяву, в якому зазначив наступне (а.с.48-50). Відповідно ст.4 Закону України «Про запобігання корупції» центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику є Національне агентство з питань запобігання корупції. Згідно п. 6-1 ч. 1 ст. 11 названого Закону до повноважень Національного агентства відноситься здійснення моніторингу та контролю за виконанням актів законодавства з питань етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб. З метою виконання цих повноважень, на підставі ч.6 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції», у випадках виявлення порушення вимог цього Закону, щодо етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, захисту викривачів або іншого порушення, Національне агентство, вносить керівнику відповідного органу, підприємства, установи припис, щодо усунення порушень законодавства, проведення службового розслідування, притягнення винної особи до встановленої законом відповідальності.

Із тексту припису вбачається, що порушення вимог п.2 ч. 1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» і всі обов`язкові елементи складу дисциплінарного проступку встановлені в ході аналітичного дослідження службовцями НАЗК документів, витребуваних з Департаменту та облдержадміністрації для перевірки повідомлення викривача про порушення законодавства. Припис Національного агентства є обов`язковим для виконання. Про результати виконання припису Національного агентства посадова особа, якій його адресовано, інформує Національне агентство упродовж десяти робочих днів з дня одержання припису.

Вирішити питання про притягнення винної особи до дисциплінарної відповідальності не видалось можливим, оскільки рішенням Конституційного Суду України від 27.10.2020 №13-р/2020по справі №1-24/2020(393/2020) визнано такими, що не відповідають Конституції України вимоги ряду статей, крім статті 28, Закону України «Про запобігання корупції», щодо відносин, з етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Саме з цих обставин було прийнято рішення Дисциплінарною комісії Департаменту про надання керівнику пропозиції закриття дисциплінарного провадження, а не тому, що факт наявності конфлікту інтересів не підтвердився, як зазначено в тексті позовної заяви з посиланням на акт службового розслідування та подання про притягнення до дисциплінарної відповідальності від 30.11.2020.

Рішення про закриття дисциплінарного провадження наказом директора Департаменту, як того вимагає п.36 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 4.12.2019 №1039, безпосередньо, після оголошення вищеназваного рішення Конституційного Суду не було прийнято, так як обов`язки керівника Департаменту виконувала позивачка.

30.12.2020 набув чинності Закон України № 1079-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про запобігання корупції», щодо відновлення інституційного механізму запобігання корупції», і визнані неконституційними норми законодавства, щодо відносин, з етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, були відновлені. В зв`язку з цим було продовжено дисциплінарне провадження, скликано засідання Дисциплінарної комісії, на якому позивач дала свої пояснення, та були розглянуті раніше зібрані матеріали, в тому числі і пояснення позивача. З огляду на викладене, відповідач вважає, що вимоги ст.75 Закону України «Про державну службу» щодо надання можливості позивачу надати письмові пояснення порушені не були. Щодо дисциплінарного проступку, пов`язаного з не виконанням позивачем вимог «Типової інструкції про порядок ведення обліку, зберігання, використання і знищення документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію», то в цій частині наказ втратив чинність, так як наказом від 10.03.2021 № 15 директора Департаменту скасовано. Просив відмовити в задоволенні позовних вимог.

Ухвалою суду від 18.02.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження з визначенням дати підготовчого засідання (а.с.39-40).

Ухвалою суду від 16.03.2021 у задоволенні клопотання Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації про залучення в якості третьої особи Національне агентство з питань запобігання корупції до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування наказу про оголошення догани відмовлено (а.с.218-219).

Ухвалою суду від 16.03.2021 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні (а.с.212).

В судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали заявлені позовні вимоги в повному обсязі, просили суд задовольнити позов з підстав зазначених у позовній заяві.

Окрім того, ОСОБА_1 пояснила суду, що дійсно у 2018 році її донька перебувала у стосунках та проживала з ОСОБА_2 , який на той час працював в Департаменті. При цьому у січні 2019 року вони припинили стосунки та разом вже не мешкали. 23.11.2018 вона повідомила керівника Департаменту про потенційний конфлікт інтересів, однак у 2019 році цього вже не робила, оскільки донька і ОСОБА_2 припинили свої відносини. Також підтвердила, що у період з 23.01.2020 по 25.01.2020 виконувала обов`язки директора Департаменту та в цей час не повідомляла керівника про наявність в неї конфлікту інтересів з ОСОБА_2 , оскільки на той час ОСОБА_2 вже не відносився до кола осіб, в розумінні Закону України «Про запобігання корупції», відносно яких вона, як державний службовець, зобов`язана повідомити про наявність потенційного конфлікту інтересів. Жодних привілей по відношенню до ОСОБА_2 вона не надавала, наказів про його преміювання не видавала та не підписувала, особисто для себе надані їй повноваження директора Департаменту з метою задоволення приватного інтересу не використовувала. Щодо порушення вимог Типової інструкції про порядок ведення обліку, зберігання, використання і знищення документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію», затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 19.10.2016 №736, то жодних пояснень у неї з цього приводу дисциплінарна комісія не відбирала, будь-яких дій щодо встановлення цього порушення не проводила.

Представник відповідача позовні вимоги не визнав, заперечував проти їх задоволення, надав пояснення аналогічні викладеним у відзиві на позовну заяву, просив відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Окремо зазначив, що окрім припису НАЗК щодо потенційного конфлікту інтересів, підставами для проведення дисциплінарного провадження відносно позивача стала проведена у грудні 2020 року ГУ СБУ в Донецькій і Луганській області перевірка Департаменту щодо захисту інформації з обмеженим доступом. За результатами перевірки і було вирішено провести дисциплінарне провадження ще й по цьому питанню.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст.72-79,90 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд встановив наступне.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 як внутрішньо переміщена особа проживає за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.34,35).

Наказом Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації від 23.11.2018 №35-к призначено ОСОБА_1 у порядку переведення на посаду заступника директора Департамента - начальника управління розвитку агропромислового виробництва Департаменту агропромислового розвитку облдержадміністрації, з посадовим окладом згідно зі штатним розписом, із збереженням шостого рангу державного службовця з 24.11.2018, на підставі її заяви (а.с.91,152).

Позивач має доньку ОСОБА_3 , яка також є внутрішньо переміщеною особою та проживає за адресою: АДРЕСА_3 (а.с.77).

Сторонами не оскаржується той, факт, що ОСОБА_3 проживала однією сім`єю з ОСОБА_2 , однак офіційно у відповідності до вимог діючого законодавства шлюб між ними зареєстрований не був.

ОСОБА_2 станом на 24.11.2018 працював начальником відділу економічного аналізу та прогнозування розвитку аграрної економіки управління продовольчого економічного аналізу, аграрного ринку, зовнішніх зав`язків, фінансового забезпечення, правової та кадрової роботи Департаменту агропромислового розвитку облдержадміністрації (а.с.89).

З 12.12.2018 ОСОБА_4 був переведений на посаду начальника відділу економічного аналізу та прогнозування розвитку агропромислового комплексу управління економічного аналізу, продовольства та аграрного ринку Департаменту агропромислового розвитку Луганської облдержадміністрації (а.с.90).

Відповідно до Положення про відділ економічного аналізу та прогнозування розвитку агропромислового комплексу управління економічного аналізу, продовольства та аграрного ринку Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації вказаний відділ є структурним підрозділом Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації, є підзвітним і підконтрольним заступнику директора Департаменту - начальнику управління економічного аналізу, продовольства та аграрного ринку Департаменту (а.с.83-86).

24.11.2018 позивачем сформовано повідомлення про реальний/потенційний конфлікт інтересів, в якому зазначила, що начальником відділу економічного аналізу та прогнозування розвитку агропромислового комплексу управління економічного аналізу, продовольства та аграрного ринку працює «цивільний» чоловік доньки ОСОБА_2 (а.с.75).

Судом також встановлено, що у 2019 та 2020 роках ОСОБА_1 повідомлень про реальний/потенційний конфлікт інтересів з ОСОБА_2 керівнику Департаменту не подавала.

15.09.2020 в Департамент агропромислового комплексу ЛОДА надійшов припис Національного агентства з питань запобігання корупції в порядку пункту 8 частини першої, частини другої статті 12 Закону України «Про запобігання корупції», відповідно до якого вимагав провести відносно ОСОБА_1 службове розслідування для виявлення причин та умов, що призвели порушення нею вимог пункту 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» та розглянути питання щодо притягнення винної особи до дисциплінарної відповідальності (а.с.64-66).

З вищевказаного припису вбачається, що на посаді начальника відділу економічного аналізу та прогнозування розвитку агропромислового комплексу управління економічного аналізу, продовольства та аграрного ринку Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації працює ОСОБА_2 , який згідно з повідомленням про реальний/потенційний конфлікт інтересів заступника директора Департаменту-начальника управління розвитку агропромислового виробництва Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації ОСОБА_1 від 24.11.2018 є цивільним чоловіком її дочки (призначений на посаду наказом директора Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації від 06.12.2018 № 43-К). Згідно з розпорядженнями голови Луганської обласної державної адміністрації від 30.05.2019 № 270-К, від 30.05.2019 №276-К, від 01.08.2019 № 379-К, від 26.09.2019 № 466-К, від 10.10.2019 № 490-К, від 07.11.2019 № 553-К, від 03.12.2019 № 598-К, від 21.12.2019 № 655-К, від 23.01.2020 № 25-К на ОСОБА_1 покладалось виконання обов`язків директора Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації у періоди з 10.06.2019 по 11.06.2019, з 02.06.20219 по 07.06.2019, з 12.08.2019 по 23.08.2019, з 26.09.2019 по 28.09.2019, з 10.10.2019 по 12.10.2019, 08.11.2019, з 03.12.2019 по 05.12.2019, з 26.12.2019 по 31.12.2019, з 23.01.2020 по 25.01.2020. З огляду на копії табелів обліку використання робочого часу, що додані до листа Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації від 13.07.2020 № 01-13/689, ОСОБА_2 у вказані вище періоди перебував на роботі. У ОСОБА_1 під час виконання обов`язків директора Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації наявний приватний інтерес, зумовлений сімейними стосунками з цивільним чоловіком своєї дочки ОСОБА_2 , який може впливати на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень, або на вчинення/невчинення дій під час виконання нею своїх службових повноважень стосовно нього, що свідчить про наявність у ОСОБА_1 потенційного конфлікту інтересів під час виконання обов`язків директора Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації. Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону особи, зазначені у п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника. Як вбачається з листа Луганської обласної державної адміністрації від 19.02.2020 №4/01.01-776, листів Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації від 24.03.2020 №01-13/272, від 13.078.2020 №01-13/689 та доданих до вказаних листів копій документів ОСОБА_1 під час виконання обов`язків директора Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації не повідомляла про наявність у неї конфлікту інтересів свого безпосереднього керівника, чим порушила вимоги п. 2 ч.1 ст. 28 Закону. Неповідомлення про потенційний конфлікт інтересів, порушення вимог п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону є правопорушенням, пов`язаним з корупцією.

Наказом Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації від 16.09.2020 №31 на підставі приписа Національного агентства з питань запобігання корупції від 07.09.2020 №33-02/35/20 наказано провести службове розслідування за фактом порушення під час виконання обов`язків директора Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації ОСОБА_1 п.2 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» про повідомлення не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника (а.с.61-62).

17.11.2020 позивач надала свої пояснення (а.с.71).

Того ж дня пояснення надав і ОСОБА_2 (а.с.72-73).

За результатами проведеного службового розслідування 18.11.2020 Дисциплінарною комісією Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації складено Акт службового розслідування, у висновках якого запропоновано службове розслідування та розгляд питання щодо притягнення винної особи до дисциплінарної відповідальності закрити. При цьому в акті службового розслідування комісія зазначила, що згідно з розпорядженням голови Луганської обласної державної адміністрації від 30.05.2019 № 270-К, від 30.05.2019 № 276-К, від 01.08.2019 № 379-К, від 26.09.2019 від 466-К, від 10.10.2019 № 490-К, від 07.11.2019 № 553- К, від 03.12.2019 № 598-К, від 21.12.2019 № 655-К, від 23.01.2020 № 25-К на ОСОБА_1 покладалось виконання обов`язків директора Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації' у періоди з 10.06.2019 по 11.0.2019, з 02.06.2019 по 07.06.2019, з 12.08.2019 по 23.08.2019, з 26.09.2019 по 28.09.2019, з 10.10.2019 по 12.10.2019, 08.11.2019, з 03.12.2019 по 05.12.2019, з 26.12.2019 по 31.12.2019, з 23.01.2020 по 25.01.2020.

З огляду табелів обліку використання робочого часу, ОСОБА_2 у вищевказані періоди перебував на роботі.

Таким чином, у ОСОБА_1 під час виконання обов`язків директора Департаменту' агропромислового розвитку Луганської обласної адміністрації наявний приватний інтерес, зумовлений сімейними стосунками з цивільним чоловіком своєї дочки ОСОБА_2 , який може впливати на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень, або на вчинення /невчинення дій під час виконання нею своїх службових повноважень стосовно нього, що свідчить про наявність у ОСОБА_1 потенційного конфлікту інтересів під час виконання обов`язків директора Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації.

Службовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_1 була призначена на посаду начальника управління розвитку агровиробництва-заступником директора Департаменту агропромислового розвитку Луганської облдержадміністрації наказом директора Департаменту від 23.11. 18 №35-К.

На цей час в Департаменті на посаді начальника відділу економічного аналізу та прогнозування розвитку агропромислового комплексу управління економічного аналізу, продовольства та аграрного ринку Департаменту агропромислового розвитку уже працював цивільний чоловік її доньки- ОСОБА_5 , ОСОБА_2 . У зв`язку з цим ОСОБА_1 , відповідно до вимог закону України «Про запобігання корупції», 23.11.2018 повідомила керівнику Департаменту про реальний/потенційний конфлікт інтересів.

В подальшому, безпосереднім керівником ОСОБА_2 , з 03.01.2019, став начальник управління економічного аналізу, продовольства та аграрного ринку Департаменту - ОСОБА_6 . Відповідно до пункту 8 Положення про управління економічного аналізу, продовольства та аграрного ринку Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації, затвердженого наказом № 80 від 12.12.2018, він забезпечує дотримання працівниками управління правил внутрішнього трудового розпорядку та виконавської дисципліни, надає пропозиції щодо їх заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності.

В січні 2019 року, сімейні стосунки між донькою ОСОБА_1 і ОСОБА_2 не заладились, вони перестали спільно проживати, ОСОБА_2 переїхав на АДРЕСА_4 , донька залишилась МЖК «Мрії» б.3, кв.58. Враховуючи вищевикладені обставини, ОСОБА_1 , виконуючи обов`язки директора Департаменту уже не повідомляла свого керівника про конфлікт інтересів.

Викладені обставини підтверджуються поясненнями ОСОБА_2 , довідками про взяття на облік, Положеннями та іншими матеріалами службового розслідування (а.с.97-99).

30.11.2020 дисциплінарна комісія внесла подання, яким пропонувала дисциплінарне провадження відносно ОСОБА_1 закрити, оскільки в діях ОСОБА_1 не вбачається дисциплінарного проступку та враховуючи Рішення Конституційного Суду України від 27.10.2020 №13-р/2020 по справі №1-24/2020 (393/20) (а.с.112-114).

Судом також встановлено, що наказом Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації від 19.11.2020 №43 відкрито дисциплінарне провадження за порушення п.2 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції»: неповідомлення не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, відносно заступника директора Департаменту-начальника управління розвитку агропромислового виробництва Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації ОСОБА_7 (а.с.12).

Наказом від 31.12.2020 №53, враховуючи результати перевірки комісії ГУ СБУ в Донецькій і Луганській області, внесено зміни до п.1 наказу 43 від 19.11.2020: після слів «безпосереднього керівника...» доповнити словами такого змісту «та Типової інструкції у сфері захисту інформації з обмеженим доступом, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України № 736 від 19.10.2016» (а.с.13,110-111).

12.01.2021 Дисциплінарною комісією Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної адміністрації винесено подання про притягнення до дисциплінарної відповідальності (а.с.26-28). З вказаного подання вбачається, що у ОСОБА_1 під час виконання обов`язків директора Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної адміністрації наявний приватний інтерес, зумовлений сімейними стосунками з цивільним чоловіком своєї дочки з ОСОБА_2 , який може впливати на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень, або на вчинення /невчинення дій під час виконання нею своїх службових повноважень стосовно нього, що свідчить про наявність у ОСОБА_1 потенційного конфлікту інтересів під час виконання обов`язків директора Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації.

Службовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_1 була призначена на посаду начальника управління розвитку агровиробництва-заступником директора Департаменту агропромислового розвитку Луганської облдержадміністрації наказом директора Департаменту від 23.11. 18 №35-К.

На цей час в Департаменті на посаді начальника відділу економічного аналізу та прогнозування розвитку агропромислового комплексу управління економічного аналізу, продовольства та аграрного ринку Департаменту агропромислового розвитку уже працював цивільний чоловік її доньки- ОСОБА_5 , ОСОБА_2 . У зв`язку з цим ОСОБА_1 , відповідно до вимог закону України «Про запобігання корупції», 23.11.2018 повідомила керівнику Департаменту про реальний/потенційний конфлікт інтересів.

В подальшому, безпосереднім керівником ОСОБА_2 , з 03.01.2019, став начальник управління економічного аналізу, продовольства та аграрного ринку Департаменту - ОСОБА_6 . Відповідно до пункту 8 Положення про управління економічного аналізу, продовольства та аграрного ринку Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації, затвердженого наказом № 80 від 12.12.2018, він забезпечує дотримання працівниками управління правил внутрішнього трудового розпорядку та виконавської дисципліни, надає пропозиції щодо їх заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності.

В січні 2019 року, сімейні стосунки між донькою ОСОБА_1 і ОСОБА_2 не заладились, вони перестали спільно проживати, ОСОБА_2 переїхав на АДРЕСА_4 , донька залишилась МЖК «Мрії» б.3, кв.58. Враховуючи вищевикладені обставини, ОСОБА_1 , виконуючи обов`язки директора Департаменту уже не повідомляла свого керівника про конфлікт інтересів.

Викладені обставини підтверджуються поясненнями ОСОБА_2 , довідками про взяття на облік, Положеннями та іншими матеріалами службового розслідування.

Також комісія зазначила, що ОСОБА_1 будучи посадовою особою: начальником управління агровиробництва - заступником директора Департаменту, під час виконання обов`язків директора Департаменту і, у зв`язку з чим, відповідальною особою за виконання вимог «Типової інструкції про порядок ведення обліку, зберігання, використання і знищення документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформації», затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 19.10.2016 № 736, в порушення вимог пункту 108 названої інструкції, перевірку наявності та фізичного стану документів з грифом «Для службового користування» не здійснювала, що створювало загрозу можливого розголошення відомостей, що становлять службову інформацію та втрати таких документів.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку.

Це підтверджується поясненнями самої ОСОБА_1 , ОСОБА_2 . Положеннями про Департамент агропромислового розвитку, Положення про управління економічного аналізу, продовольства та аграрного ринку Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації, затвердженого наказом № 80 від 12.12.2018 управління, копіями розпоряджень про виконання обов`язків директора Департаменту Безкоровайною Л.Г., копії табелів обліку використання робо чого часу ОСОБА_2 , протокол засідання комісії з питань роботи із службовою інформацією Департаменту та іншими матеріалами справи.

Обставинами, що призвели до вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку необхідно визнати її неуважність і самовпевненість. За результатами голосування членів комісії в діях ОСОБА_1 наявні признаки дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 статті 65 Закону України «Про державну службу» - неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади. Відповідно п. 2 ч.1, ч.3 ст.66 Закону України «Про державну службу» за допущення вищеназваного дисциплінарного проступку до ОСОБА_1 може бути застосоване одне із дисциплінарних стягнень - догана.

На підставі викладеного, дисциплінарна комісія Департаменту агропромислового розвитку Луганської облдержадміністрації запропонувала за допущення неналежного виконання посадових обов`язків та актів органів державної влади застосувати до державного службовця категорії «В» 5 рангу заступника директора Департаменту-начальника управління розвитку агропромислового виробництва Департаменту агропромислового розвитку Луганської облдержадміністрації ОСОБА_7 дисциплінарне стягнення, передбачене п.2 ч. 1,ч.3 статті 66 Закону України «Про державну службу» - догану (а.с.30-33).

Наказом Департаменту агропромислового розвитку Луганської облдержадміністрації від 14.01.2021 №1 за вказані порушення ОСОБА_1 оголошено догану (а.с.7-8).

Вирішуючи по суті заявлені позовні вимоги, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Преамбула Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII) визначає принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях.

Частиною другою статті 1 Закону № 889-VIII визначено, що державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

За приписами частини першої та другої статті 9 Закону № 889-VIII (частина перша в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) державний службовець під час виконання посадових обов`язків діє у межах повноважень, визначених законом, і підпорядковується своєму безпосередньому керівнику або особі, яка виконує його обов`язки, чи особі, визначеній у контракті про проходження державної служби (у разі укладення). Державний службовець зобов`язаний виконувати накази (розпорядження), доручення керівника, видані в межах його повноважень, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Відповідно до частини першої статті 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (частина перша статті 65 Закону № 889-VIII).

Згідно з частиною першою статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

За приписами частин першої, другої статті 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення (частина перша статті 77 Закону № 889-VIII).

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення (частина друга статті 77 Закону № 889-VIII).

При цьому, з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення або невиконанню вимог Закону України «Про запобігання корупції» в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, в якому працює особа, яка вчинила таке правопорушення, проводиться службове розслідування в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України (частина третя статті 65 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VII від 14 жовтня 2014 року в редакції чинній на момент проведення відносно позивача службового розслідування).

Порядок проведення такого службового розслідування регулюється Порядком проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України "Про запобігання корупції" прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.06.2000 № 950 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 13.09.2017 № 691 (далі - Порядок № 950)).

Абзацом п`ятим та шостим пункту 1 Порядку № 950 визначено, що з метою виявлення причин та умов, що призвели до вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) за рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, в якому працює особа, стосовно якої пропонується проведення службового розслідування, а у разі його відсутності - особи, яка виконує його обов`язки (далі - керівник органу). За анонімними повідомленнями, заявами та скаргами службове розслідування не проводиться, крім випадків, коли анонімне повідомлення стосується порушення вимог Закону № 1700-VII та наведена в ньому інформація стосується конкретної особи, містить фактичні дані, які можуть бути перевірені.

За приписами пунктів 2-3, 5 Порядку № 950 рішення щодо проведення службового розслідування приймається керівником органу, в якому працює особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, або особа, яка для цілей Закону прирівнюється до особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно якої планується проведення службового розслідування (далі - особа, стосовно якої проводиться службове розслідування). Рішенням щодо проведення службового розслідування визначаються голова комісії з проведення службового розслідування, інші члени комісії, предмет і дата початку та закінчення службового розслідування. Строк службового розслідування не може перевищувати двох місяців. Керівник органу, за рішенням якого затверджено склад комісії з проведення службового розслідування, контролює роботу цієї комісії і у разі потреби дає обов`язкові для виконання доручення.

Пунктами 8, 9, 10 Порядку № 950 визначено, що за результатами службового розслідування члени комісії складають акт. Акт службового розслідування підписується членами комісії та подається на розгляд керівника органу в одному примірнику. Акт службового розслідування підписується членами комісії та подається на розгляд керівника органу в одному примірнику. Перед поданням на розгляд керівника органу з актом службового розслідування ознайомлюється особа, стосовно якої проведено службове розслідування. Про дату і місце ознайомлення з актом службового розслідування особа, стосовно якої проведено службове розслідування, повідомляється за день до ознайомлення із зазначеним актом. Під час ознайомлення з актом службового розслідування особа, стосовно якої проведено службове розслідування, може висловити свої зауваження, які додаються до акта. Особа, стосовно якої проведено службове розслідування, повинна підписати акт службового розслідування, а у разі відмови особи підписати такий акт члени комісії складають відповідний акт, який додається до акта службового розслідування. У разі відсутності під час підписання акта службового розслідування члена комісії причина його відсутності зазначається в акті. Акт службового розслідування на вимогу особи, стосовно якої проведено службове розслідування, повинен розглядатися в її присутності. За результатами розгляду акта службового розслідування керівник органу приймає у десятиденний строк з дати його надходження відповідне рішення, з яким ознайомлюється особа, стосовно якої проводилося службове розслідування.

У разі коли рішення щодо проведення службового розслідування було прийнято на виконання припису Національного агентства посадова особа (орган), якій (якому) його адресовано, інформує Національне агентство стосовно висновків комісії про причини та умови, що призвели до вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону в інший спосіб, пропозицій щодо усунення зазначених причин та умов, а також стосовно вжитих заходів за результатами службового розслідування.

За результатами службового розслідування особа, стосовно якої проведено службове розслідування, може бути притягнута до відповідальності згідно із законодавством.

Аналізуючи вказані норми матеріального права, суд дійшов висновку про те, що за наявності припису НАЗК проводиться саме службове розслідування відносно особи, стосовно якої у приписі пропонується проведення службового розслідування. При цьому саме акт службового розслідування є тим документом, який передається на розгляд керівнику органу, і за результатами розгляду акту службового розслідування керівник органу приймає у десятиденний строк з дати його надходження відповідне рішення.

Як встановлено судом раніше, наказом відповідача 16.09.2020 на підставі припису НАЗК наказано відносно позивача провести службове розслідування. За результатами службового розслідування був складений акт від 18.11.2020, яким запропоновано службове розслідування та розгляд питання щодо притягнення винної особи до дисциплінарної відповідальності закрити. Керівник Департаменту агропромислового комплексу ЛОДА у десятиденний строк з дати надходження акту відповідне рішення, як того вимагає Порядок №950, не прийняв.

Натомість наказом від 19.11.2020 відповідач знов таки на підставі припису НАЗК порушив відносно позивача дисциплінарне провадження щодо того ж самого інкримінованого позивачу порушення пункту 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції»: неповідомлення не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника (а.с.54).

Вказаний наказ суд не може розцінити як виконання керівником приписів Порядку №950, оскільки в його тексті відсутні будь-які мотиви та висновки щодо проведеного відносно позивача службового розслідування.

Що стосується проведеного відносно позивача дисциплінарного провадження та встановлених дисциплінарною комісією порушень з боку ОСОБА_1 , то суд не погоджується з висновками дисциплінарної комісії, які були покладені в основу оскаржуваного наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, з наступних підстав.

Так позивачу інкриміновано порушення пункту 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції»: неповідомлення не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, оскільки у період з 23.01.2020 по 25.01.2020 ОСОБА_1 під час виконання обов`язків директора Департаменту агропромислового розвитку ЛОДА, знаючи, що на посаді начальника відділу економічного аналізу та прогнозування розвитку агропромислового комплексу управління економічного аналізу, продовольства та аграрного ринку Департаменту агропромислового розвитку працює ОСОБА_2 , який згідно з повідомленням про реальний/потенційний конфлікт інтересів ОСОБА_1 від 24.11.2018 є «цивільним» чоловіком її дочки.

За визначеннями Закону України «Про запобігання корупції»:

потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;

реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень (частина перша стаття 1 Закону №1700).

Поняття потенційного конфлікту інтересів, включає в себе поняття неупередженості та об`єктивності при вчиненні чи не вчиненні певних дій під час виконання повноважень. При цьому поняття потенційного конфлікту інтересів значно ширше і потребує з`ясування інших ознак, а саме наявності у особи приватного інтересу.

Потенційний конфлікт інтересів - це конфлікт інтересів, який може виникнути в майбутньому. Потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Потенційний конфлікт інтересів, як і реальний конфлікт інтересів має три елементи.

Перший елемент це наявність у державного службовця повноваження, які можуть бути використані для задоволення приватного інтересу. Другий елемент це наявність у державного службовця приватного інтересу в тій сфері, в якій він виконує зазначені вище повноваження. І третій елемент це ризик впливу приватного інтересу державного службовця на об`єктивність чи неупередженість прийняття ним рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених обов`язків та повноважень в майбутньому.

При цьому всі три елементи повинні бути доведені, а не ґрунтуватися на припущеннях. Зокрема, стверджуючи про приватний інтерес необхідно зазначити в чому він проявляється чи може бути проявлений.

Відповідачем під час проведення дисциплінарного провадження не доведено наявність у ОСОБА_1 приватного інтересу під час виконання обов`язків директора Департаменту агропромислового розвитку ЛОДА у період з 23.01.2020 по 25.01.2020.

При цьому всі зібрані дисциплінарною комісією докази навпаки свідчать про те, що ОСОБА_1 не мала конфлікту інтересів з ОСОБА_2 , як наслідок у неї був відсутній обов`язок щодо повідомлення про це керівника.

За таких обставин, зроблені висновки відповідачем про потенційний конфлікт інтересів без правового та доказового обґрунтування, в чому саме міг полягати приватний інтерес позивача під час виконання обов`язків директора Департаменту агропромислового розвитку ЛОДА у період з 23.01.2020 по 25.01.2020 свідчать про їх недоведеність.

Відповідачем не надано належних та допустимих доказів наявності у позивача ознак приватного інтересу (майнового чи немайнового інтересу особи).

Що стосується другого дисциплінарного проступку, яке відповідач ставить в провину позивачу, а саме: будучи посадовою особою - начальником управління агровиробництва - заступником директора Департаменту, під час виконання обов`язків директора Департаменту і, у зв`язку з чим, відповідальною особою за виконання вимог «Типової інструкції про порядок ведення обліку, зберігання, використання і знищення документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформації», затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 19.10.2016 № 736, в порушення вимог пункту 108 названої інструкції, перевірку наявності та фізичного стану документів з грифом «Для службового користування» не здійснювала, що створювало загрозу можливого розголошення відомостей, що становлять службову інформацію та втрати таких документів, - то матеріали дисциплінарного провадження взагалі не містять в собі будь-яких доказів того, що в цій частині відповідачем збирались та досліджувались матеріали, які б свідчили б про факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Крім того, жодних пояснень з цього приводу у позивача не відбирались.

Наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

При цьому, неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади державним службовцем, яке може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника.

На підставі вищевикладеного вбачається, що факт неналежного виконання ОСОБА_1 посадових обов`язків, актів органів державної влади, в ході дисциплінарного провадження не встановлено, належними та допустимими доказами не підтверджено, а тому наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани є незаконним та підлягає скасуванню.

При цьому наказ відповідача від 14.01.2021 №1 підлягає скасуванню в повному обсязі, оскільки виданий відповідачем наказ від 10.03.2021 №15 «Про внесення змін до наказу від 14.01.2021 №1» неможливо розцінити як виключення з тексту наказу від 14.01.2021 №1 висновків щодо порушення позивачем Типової інструкції, так як резолютивна частина наказу від 10.03.2021 №15 містить в собі висновки про виключення абзацу 3 тексту наказу від 15.04.2019 за №30, а не від 14.01.2021 №1.

Посилання відповідача на те, що приписом НАЗК вже встановлено порушення ОСОБА_1 вимог пункту 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», у зв`язку з чим для відповідача це вже встановлений факт, що не потребує доказуванню, суд вважає неприйнятним з огляду на те, що позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за наслідками дисциплінарного провадження, проведеного у відповідності до вимог Закону № 889-VIII, а не службового розслідування в порядку частини третьої статті 65 Закону України «Про запобігання корупції». Як встановлено судом за наслідками саме службового розслідування відповідач рішення в розумінні Порядку №950 за результатами вивчення акту службового розслідування не приймав.

При цьому в розумінні Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення обставин, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження, чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку та чи доведена вини державного службовця. Обов`язок доведення вини покладено саме на суб`єкта, що проводить дисциплінарне провадження стосовно державного службовця.

Таким чином, лише наявність припису НАЗК не може свідчити про те, що вина державного службовця під час проведення дисциплінарного провадження доведена та не потребує доказуванню з боку відповідача.

Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За практикою Європейського суду з прав людини пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. "Руїз Торія проти Іспанії" (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09.12.1994, Серія A, № 303-A, параграф 29). Водночас, відповідь суду повинна бути достатньо детальною для відповіді на основні (суттєві) аргументи сторін.

За встановлених в цій справі обставин та з урахуванням правового регулювання спірних правовідносин, оскільки в межах даної адміністративної справи основні (суттєві) аргументи позовної заяви є обґрунтованими, а відповідач, як суб`єкти владних повноважень, на якого частиною другою статті 77 КАС України покладено обов`язок щодо доказування правомірності своїх рішень, дій чи бездіяльності, не довів суду правомірність оскаржуваного наказу, тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід задовольнити.

Щодо розподілу судових витрат.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

В матеріалах справи містяться докази щодо реальної сплати судового збору позивачем при зверненні до суду у розмірі 908,00 грн (а.с.6).

З огляду на зазначене та згідно із статтею 139 КАС України судові витрати позивача у вигляді сплати судового збору у розмірі 908,00 грн підлягають стягненню на її користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст.6, 7, 90, 242, 245, 246, 255, 295, п.15.5 Розділу VІІ Перехідних положень КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування наказу про оголошення догани задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації від 14 січня 2021 року №1 «Про оголошення догани ОСОБА_1 »

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департамента агропромислового розвитку Луганської обласної державної адміністрації (, місцезнаходження юридичної особи: 93400, Луганська область, місто Сєвєродонецьк, проспект Центральний, будинок 59) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , рнокпп: НОМЕР_1 , адреса місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) гривень 00 коп.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст повного судового рішення складено 15 квітня 2021 року.

Суддя Н.М. Басова