Справа № 404/6201/20
Суддя: Іванова Н. Ю.
Дата ухвалення: 2021-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 404/6201/20
Номер провадження 2-а/404/339/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 квітня 2021 року Кіровський районний суд м.Кіровограда в складі:

Головуючого судді Іванової Н.Ю.

при секретарі - Тригубенко І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Північної митниці Держмитслужби про скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2020 року позивач, ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до Північної митниці Держмитслужби про скасування постанови, просив постанову від 15 липня 2020 року в справі про порушення митних правил № 0518/10200/20 визнати незаконною та скасувати, а справу закрити. Стягнути з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань витрати на оплату правової допомоги у сумі 6000 грн. та судовий збір у розмірі 1471,40 грн.

Також, позивачем ставиться питання про поновлення пропущеного з поважних причин строку подання позову.

Зазначено, що Північною митницею Держмитслужби 15 липня 2020 року у відношенні громадянина України ОСОБА_1 винесена постанова в справі про порушення митних правил № 0518/10200/20, якою його визнано винним у порушенні митних правил, передбачених ч. 5 ст. 481 Митного кодексу України та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 85000 грн.

Позивач під час розгляду справи присутнім не був та постанову не отримував.

Безпосередньо, копію самої постанови було отримано 02 жовтня 2020 року від державного виконавця Фортечного відділу ДВС у м. Кропивницькому Урсаленко Ю.В. на адвокатський запит від 01 жовтня 2020 року.

Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 12 жовтня 2020 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 22 жовтня 2020 року відкрито провадження у справі, розгляд справи визначено проводити за правилами спрощеного провадження з викликом сторін, призначено судове засідання.

12 лютого 2021 року від представника відповідача до суду надійшло клопотання про залишення позову без розгляду. На обґрунтування поданого клопотання вказано, що у матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що у позивача були поважні причини пропуску строку на оскарження постанови митниці. Позивачу було відомо про розгляд митницею стовно нього справи, він повинен був цікавитись ходом та результатами її розгляду, чого однак не робив. Зазначав, що пропуск строку звернення до суду є досить тривалим.

Представник позивача 01 березня 2021 року надав до суду письмові заперечення на клопотання про залишення позову без розгляду.

16 березня 2021 року від представника відповідача до суду надійшли додаткові пояснення на заперечення представника позивача на клопотання митниці про залишення позову без розгляду.

В судове позивач, його представник та представник відповідача не з`явились, повідомлялись належним чином.

Від представника позивача до суду надійшло клопотання про розгляд клопотання за його відсутності, просив у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду відмовити.

Суд, розглянувши клопотання щодо залишення позову без розгляду, дослідивши фактичні обставини, встановив наступне.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів встановлено, що позивач звернувся до суду з позовом до Північної митниці Держмитслужби про скасування постанови.

За правилами ч.ч.1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Питанню поновлення процесуальних строків була надана оцінка Європейським Судом з прав людини, судова практика та рішення якого, згідно частини другої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України, повинні застосовуватись під час розгляду адміністративних справ в Україні з урахуванням принципу верховенства права.

Європейський Суд з прав людини в рішенні «Рябих проти Росії» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Судом також враховується, що статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантується право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Ключовими принципами ст. 6 Конвенції є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Право на суд покриває надзвичайно широке поле різноманітних категорій - воно стосується як інституційних та організаційних аспектів, так і особливостей здійснення окремих судових процедур. Своєрідним механізмом, який дозволяє розуміти, тлумачити та застосовувати Конвенцію є практика Європейського суду з прав людини, яку він викладає у своїх рішеннях.

Враховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, Європейський суд у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.

Так, у справі Delcourt v. Belgium Європейський суд зазначив, що у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення ст. 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення.

У справі Bellet v. France Європейський суд зазначив, що ст. 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

При цьому, як випливає з рішення Європейського суду з прав людини у справі Іліан проти Туреччини, правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Отже, як свідчить позиція Європейського суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

З матеріалів справи вбачається, що 24 червня 2020 року щодо позивача було складено протокол про порушення митних правил.

15 липня 2020 року була прийнята постанова в справі про порушення митних правил, згідно якої на позивача накладено стягнення у вигляді штрафу в сумі 85000 грн.

Супровідним листом від 20 липня 2020 року копія постанови була направлена на адресу позивача.

Представник позивача зазначає, що оскаржувана постанова особисто позивачу не вручалася, а її копія була отримана 02 жовтня 2020 року у виконавчій службі за адвокатським запитом.

08 жовтня 2020 року адміністративний позов було подано до Кіровського районного суду м. Кіровограда.

Проаналізувавши у сукупності наведені позивачем доводи щодо причин пропуску строку звернення з позовом, а також оцінивши доводи представника відповідача щодо залишення позову без розгляду, виходячи з обставин справи, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини щодо забезпечення державою права на доступ до суду, з метою забезпечення можливості позивача звернутись до суду для вирішення спору, суд вважає, що причини, які стали підставою для пропуску строку звернення до суду поважними.

Отже, в задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 122, 240, 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 15.04.2021 року.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Н. Ю. Іванова