Справа № 640/15208/19
Суддя: Оксененко Олег Миколайович
Дата ухвалення: 2021-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

14 квітня 2021 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Оксененко О.М. розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Глущенко Яни Борисівни від розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 грудня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 до Департамента охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2019 року ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до Департамента охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 вересня 2019 року позовну заяву повернуто позивачу у зв`язку з порушенням правил об`єднання позовних вимог.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 листопада 2019 року ухвалу місцевого суду скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалами Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 грудня 2019 року відмовлено у відкритті провадження у справі в частині позовних вимог, а в решті - позов залишено без руху.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 лютого 2020 року, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 04 червня 2020 року, позовну заяву повернуто позивачу на підставі п. 1 частини четвертої статті 169 КАС України у зв`язку з неусуненням недоліків у встановлений судом строк.

Постановою Верховного Суду від 08 жовтня 2020 року означені судові рішення скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 жовтня 2020 року позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків.

У зв`язку з неусуненням недоліків, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 грудня 2020 року позов повернуто позивачу.

Не погоджуючись із цією ухвалою суду позивач подала апеляційну скаргу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ від 01.04.2021 для розгляду даної справи визначено колегію суддів у складі головуючого Глущенко Я.Б., суддів Пилипенко О.Є. та Черпіцької Л.Т.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 квітня 2021 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

13 квітня 2021 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Глущенко Я.Б.

Вказана заява обґрунтована наявністю інформації стосовно недекларування суддею доходів її цивільного чоловіка, незаконному збагаченню статків її колишнього чоловіка та постановленням нею сумнівних рішень, які свідчать про грубе порушення чинного законодавства.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 квітня 2021 року визнано необґрунтованим відвід судді Глущенко Я.Б. у даній справі, передано справу №640/15208/19 для визначення за допомогою автоматизованої системи документообігу суду судді, що вирішуватиме питання про відвід.

За правилами частини четвертої статті 40 КАС України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

13 квітня 2021 року в порядку, встановленому статтею 31 КАС України, суддю Оксененка О.М. визначено суддею для вирішення питання про відвід.

Перевіривши матеріали справи та доводи заяви ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Глущенко Я.Б., вважаю вказану заяву необґрунтованою, з наступних підстав.

У силу вимог частини восьмої статті 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Частиною одинадцятої вказаної статті визначено, що питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

З матеріалів справи вбачається, що подана позивачем заява про відвід головуючого судді Глущенко Я.Б. мотивована тим, що дії вказаної судді викликають сумнів у її неупередженості та об`єктивності, так як вона приймала незаконні рішення, які свідчать про свідоме порушення нею вимог чинного законодавства.

Згідно з частинами першою-другою ст. 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, яка закріплює недопустимість повторної участі судді в розгляді адміністративної справи.

Аналіз вищезазначених процесуальних норм дозволяє дійти висновку, що у даному випадку підставою для відводу не обов`язково має бути доведений факт необ`єктивності чи заінтересованості судді. Згідно з цією нормою, унеможливлюється участь судді у розгляді справи за наявності в учасника судового розгляду обґрунтованого певними об`єктивними обставинами сумніву щодо його неупередженості.

У відповідності до пункту 2 рішення Ради суддів України №46 від 07 вересня 2017 року, наявність судового рішення, яке ухвалене судом (суддею, слідчим суддею) в іншій справі у подібних правовідносинах, або за участю тих самих сторін, або з процесуальних чи інших питань у тій самій справі, не породжує у діяльності судді (суддів) конфлікту інтересів у розумінні закону.

З огляду на вказане, посилання позивача на рішення, прийняті суддею Глущенко Я.Б. в інших судових справах, не можуть бути підставою для відводу, в розумінні частини четвертої ст.36 КАС України, оскільки незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не є підставою для відводу.

Окрім того, в якості підстави для відводу позивач зазначає інформацію, яка наявна у відкритих джерелах мережі Internet, стосовно сумнівів щодо недекларування доходів її цивільного чоловіка, та незаконного збагачення для її колишнього чоловіка.

Так, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: - забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається свідчить про неупередженість суду; - судом створено достатні гарантії для усунення підстав і навіть потенційної можливості побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.

Із практики Європейського суду з прав людини вбачається, що важливим питанням є питання довіри, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Тобто, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Разом з тим, наведені доводи, на переконання суду, не можуть бути свідченням існування об`єктивних обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість судді Глущенко Я.Б. в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у її неупередженості при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається.

З огляду на вказане, вважаю, що зазначені вище доводи заяви є лише припущенням позивача щодо неупередженості головуючого судді Глущенко Я.Б., оскільки не підтверджені належними і допустимими доказами.

Таким чином, наведені позивачем підстави для відводу вказаної судді не передбачені статями 36, 37 КАС України, не підтверджені жодним чином, а відтак заявлений відвід є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 36, 37, 40, 241, 242, 243, 325, 328 КАС України суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Глущенко Яни Борисівни у справі №640/15208/19 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та подальшому оскарженню не підлягає.

Суддя Оксененко О.М.