Справа № 640/9785/21
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2021-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення матеріалів без руху

12 квітня 2021 року м. Київ № 640/9785/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до Кабінету Міністрів України в особі Міністерства соціальної політики України
про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення матеріалів збитків,-
В С Т А Н О В И В:

Перевіркою системи КП «ДСС» встановлено, що через підсистему «Електронний суд» 09.04.2021 від ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) надійшли матеріали із назвою:

Позовна заява про визнання протиправною бездіяльності та стягнення заборгованості з пенсійних виплати.

За вказаними матеріалами заявник просить (предмет позову):

1) визнання протиправною бездіяльності Кабінету Міністрів України щодо обов`язку, у встановлений законом спосіб, запровадити новий алгоритм дій для органів державної влади, на яких покладається обов`язок забезпечувати проведення перерахунку, раніше призначених за Законом 2262-ХІІ, пенсій на заміну старому алгоритму дій цих органів, який був передбачений нормами постанови КМУ від 21.02.2018 № 103, які визнані протиправними та нечинними рішенням ОАСК від 12.12.2018 у справі № 826/3858/18 та постановою ШААС від 29.01.20 у справі № 826/6453/18;

2) зобов`язати Міністерство соціальної політики України направити:

до Пенсійного Фонду України повідомлення/дозвіл на проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 виходячи із розміру і складу усіх видів грошового забезпечення відповідної категорії військовослужбовця, яке розраховане згідно постанови КМУ від 31.08.2017 № 704 і у відповідності до ст. 9 Закону № 2011-ХІІ, та цим же дозволом, одночасно, звільнити Головне управління Пенсійного Фонду України у місті Києві від обов`язку застосовувати, при обрахунку пенсійних виплат позивачці, обмеження, яких не передбачено для інших осіб, яким призначено пенсію після 1 березня 2018 року на підставі Закону 2262-ХІІ, та від обов`язку утримуватися від направлення нового запиту до органу уповноваженого на складання довідок про розмір і склад усіх видів відповідного грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивачці;

до Міністерства внутрішніх справ України повідомлення/дозвіл на складання оновленої довідки із повними даними про розмір і склад усіх видів відповідного грошового забезпечення, з якого слід проводити перерахунок пенсії ОСОБА_1 , та цим же дозволом, одночасно, звільнити Департамент персоналу МВСУ від обов`язку утримуватися від направлення до Головного управління Пенсійного Фонду України у місті Києві або від видачі, на запит позивачки, довідок із достовірними відомостями про розмір і склад усіх видів відповідного грошового забезпечення для перерахунку її пенсії;

3) стягнути з Державного бюджету України, компенсацію за завдані ОСОБА_1 матеріальні збитки у розмірі 256 766,00 грн.

4) встановлення судом порядку і строку виконання судового рішення, ухваленого на захист порушених прав, свобод і інтересів позивачки у публічних правовідносинах пов`язаних із перерахунком пенсії ОСОБА_1 ;

5) стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 суму грошових коштів витрачених на професійну правничу допомогу, яка, за попереднім розрахунком, плануються до витрат у розмірі 15 000 гривен.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі

Відповідно до п.п. 3 та 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку з цим слід зазначити наступне.

1. Відповідно до ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до п. 15.1., 15.3. Розділу VII «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи:

подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

Між тим, позивачем до суду не поданий позов у письмовій формі (на паперових носіях), як і додатки до нього, а відтак, враховуючи те, що функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи не розпочато, подання таким чином позовної заяви не відповідає встановленим вимогам, зазначеним вище та позивачу слід усунути цей недолік шляхом надання до суду позову та додатків до нього у паперовій формі.

Суд акцентує увагу заявника на те, що на даний час ЄСІТС не розпочала своє функціонування.

Наказом ДСА України від 1096 від 07.11.2019 "Про забезпечення створення і функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи", на виконання пункту 10 § 2 "Прикінцеві положення" розділу 4 Закону України від 03.10.21017 № 2147-VIII у частині створення та належного функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, а також у зв`язку із відтермінуванням дати початку функціонування цієї системи, затверджено Концепцію побудови ЄСІТС у новій редакції.

Крім того, визнано такими, що втратили чинність:

наказ ДСА України від 02.03.2018 № 99 "Про забезпечення створення і функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи" (зі змінами);

наказ ДСА України від 13.04.2018 № 168 "Про затвердження Концепції Єдиної судової інформаційної-телекомунікаційної системи".

Відповідно до затвердженої наказом від 07.11.2019 Концепції, передбачено наступні етапи створення ЄСІТС, зокрема: Етап 2 (I - II квартали 2020 року), Етап 3 (III квартал 2020 року - IV квартал 2021 року, у т.ч. «Запуск пілотних проектів ЄСІТС в дослідну експлуатацію у визначених судах, органах та установах системи правосуддя»); Етап 4 (2021 - 2023 роки, зокрема «Забезпечення комплексного функціонування ЄСІТС…).

Наведене вище свідчить про відсутність ЄСІТС як такої та відповідно будь-яких її модулів, що можуть використовуватися як складові системи.

Відповідно до наказу ДСА України від 22.12.2018 № 628 "Про проведення тестування підсистеми "Електронний суд" у місцевих та апеляційних судах" з 22.12.2018 у всіх місцевих та апеляційних судах розпочалась експлуатація підсистеми "Електронний суд" в тестовому режимі.

Пунктом 2 цього наказу передбачено, що у частині функціонування підсистеми "Електронний суд" судам у ході її експлуатації в тестовому режимі необхідно керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (у редакції рішення Ради суддів України від 02.03.2018 № 17 зі змінами).

Оскільки ані системи ЄСІТС, ані її модулі не існують, порядок тестування Державної судовою адміністрацією України судам не надавався, кожен учасник правовідносин визначає межі тестового використання самостійно.

Оскільки відповідно до ст. 3 КАС України порядок здійснення адміністративного судочинства встановлюється Конституцією України, цим Кодексом та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, ані накази ДСА України, ані рішення Ради суддів України не можуть використовуватися як джерела права при здійснення адміністративного судочинства.

Проведення тестування підсистеми "Електронний суд", як і будь-які накази ДСА України жодним чином не скасовують дії прямих та недвозначних норм процесуального закону, які підлягають обов`язковому виконанню судом в силу ч. 2 ст. 19 Конституції України та учасниками процесу - в силу ч. 2 ст. 44 КАС України, які мають неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Накази ДСА України не є замінниками процесуального закону.

Таким чином, неподання позовної заяви та доданих до неї матеріалів у паперовій формі свідчить про недотримання вимог п. 15.1., 15.3. Розділу VII "Перехідні положення" КАС України, є недоліком звернення до суду, який слід усунути шляхом подання до суду позову з додатками у паперовій по формі, у т.ч. для учасників справи.

Також суд зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (п. 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (п. 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

2. Відповідно до ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Пунктом 9 ч. 5 ст. 160 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача у сфері публічно-правових відносинах.

При цьому, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Так, у матеріалах із назвою позовна заява позивачем в якості відповідача визначено Кабінет Міністрів України в особі Міністерства соціальної політики України.

В той же час, зміст позовних вимог позивачем звернутий як до Кабінету Міністрів України щодо:

визнання протиправною бездіяльності Кабінету Міністрів України щодо обов`язку, у встановлений законом спосіб, запровадити новий алгоритм дій для органів державної влади, на яких покладається обов`язок забезпечувати проведення перерахунку, раніше призначених за Законом 2262-ХІІ, пенсій на заміну старому алгоритму дій цих органів, який був передбачений нормами постанови КМУ від 21.02.2018 № 103, які визнані протиправними та нечинними рішенням ОАСК від 12.12.2018 у справі № 826/3858/18 та постановою ШААС від 29.01.20 у справі № 826/6453/18;

так і до Міністерства соціальної політики України щодо:

зобов`язати Міністерство соціальної політики України направити:

до Пенсійного Фонду України повідомлення/дозвіл на проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 виходячи із розміру і складу усіх видів грошового забезпечення відповідної категорії військовослужбовця, яке розраховане згідно постанови КМУ від 31.08.2017 № 704 і у відповідності до ст. 9 Закону № 2011-ХІІ, та цим же дозволом, одночасно, звільнити Головне управління Пенсійного Фонду України у місті Києві від обов`язку застосовувати, при обрахунку пенсійних виплат позивачці, обмеження, яких не передбачено для інших осіб, яким призначено пенсію після 1 березня 2018 року на підставі Закону 2262-ХІІ, та від обов`язку утримуватися від направлення нового запиту до органу уповноваженого на складання довідок про розмір і склад усіх видів відповідного грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивачці;

до Міністерства внутрішніх справ України повідомлення/дозвіл на складання оновленої довідки із повними даними про розмір і склад усіх видів відповідного грошового забезпечення, з якого слід проводити перерахунок пенсії ОСОБА_1 , та цим же дозволом, одночасно, звільнити Департамент персоналу МВСУ від обов`язку утримуватися від направлення до Головного управління Пенсійного Фонду України у місті Києві або від видачі, на запит позивачки, довідок із достовірними відомостями про розмір і склад усіх видів відповідного грошового забезпечення для перерахунку її пенсії;

Тобто, зміст позовних вимог звернутий як до Кабінету Міністрів України так і до Міністерства соціальної політики України, з огляду на що, виходячи з положень п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України, позивачу у позовній заяві в якості відповідачів слід зазначити осіб, до яких звернуті позовні вимоги.

При цьому, суд звертає увагу позивача на те, що Кабінет Міністрів України в особі Міністерства соціальної політики України не може вважатися належним одним відповідачем, оскільки такі Кабінет Міністрів України та Міністерство соціальної політики України є різними юридичними особами, а відтак різними суб`єктами владних повноважень кожен з яких має свої окремі (різні) права та обов`язки, що виключає їх можливість зазначення в якості однієї юридичної особи, тобто одна в особі іншої.

Відтак, позивачу слід зазначити належний склад учасників справи, зокрема, відповідачів, зазначивши відносного кожного з таких відповідачів, відомості, передбачені п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України.

Також, зміст позовних вимог не містить викладу обставин та обґрунтування вимоги позивача про визнання протиправною бездіяльності Кабінету Міністрів України щодо обов`язку, у встановлений законом спосіб, запровадити новий алгоритм дій для органів державної влади, на яких покладається обов`язок забезпечувати проведення перерахунку, раніше призначених за Законом 2262-ХІІ, пенсій на заміну старому алгоритму дій цих органів, який був передбачений нормами постанови КМУ від 21.02.2018 № 103, які визнані протиправними та нечинними рішенням ОАСК від 12.12.2018 у справі № 826/3858/18 та постановою ШААС від 29.01.20 у справі № 826/6453/18.

Крім того, зміст позовної заяви не містить викладу обставин та обґрунтування вимог позивача щодо зобов`язати Міністерство соціальної політики України направити:

до Пенсійного Фонду України повідомлення/дозвіл на проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 виходячи із розміру і складу усіх видів грошового забезпечення відповідної категорії військовослужбовця, яке розраховане згідно постанови КМУ від 31.08.2017 № 704 і у відповідності до ст. 9 Закону № 2011-ХІІ, та цим же дозволом, одночасно, звільнити Головне управління Пенсійного Фонду України у місті Києві від обов`язку застосовувати, при обрахунку пенсійних виплат позивачці, обмеження, яких не передбачено для інших осіб, яким призначено пенсію після 1 березня 2018 року на підставі Закону 2262-ХІІ, та від обов`язку утримуватися від направлення нового запиту до органу уповноваженого на складання довідок про розмір і склад усіх видів відповідного грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивачці;

до Міністерства внутрішніх справ України повідомлення/дозвіл на складання оновленої довідки із повними даними про розмір і склад усіх видів відповідного грошового забезпечення, з якого слід проводити перерахунок пенсії ОСОБА_1 , та цим же дозволом, одночасно, звільнити Департамент персоналу МВСУ від обов`язку утримуватися від направлення до Головного управління Пенсійного Фонду України у місті Києві або від видачі, на запит позивачки, довідок із достовірними відомостями про розмір і склад усіх видів відповідного грошового забезпечення для перерахунку її пенсії.

Тобто, відносно Міністерства соціальної політики України позивачем заявлено лише вимогу зобов`язального характеру.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що виходячи з положень ч. 1 ст. 5 та ч. 2 ст. 245 КАС України передумовою застосування такого способу захисту прав, як заявлено позивачем, є визнання протиправними рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, оскільки заявлений позивачем спосіб захисту може бути реалізований лише за умови попереднього визнання рішень, дій чи бездіяльності відповідача протиправними.

У зв`язку з чим позивачу слід визначитись з питанням щодо заявлених позовних вимог із зазначенням - які протиправні дії вчинені Міністерством соціальної політики України чи допущена протиправна бездіяльність або ж прийнято протиправне рішення, що є передумовою застосування заявленого позивачем способу захисту.

Більш того, як вже було зазначено вище судом зміст позовних вимог, у відповідності до вимог ч. 1, п.п. 4, 5 та 9 ст. 160 КАС України, має формуватися максимально чітко та зрозуміло.

В той же час, у позовній заяві позивач не конкретизує, що саме ? позивач просить суд зобов`язати Міністерство соціальної політики України направити до Пенсійного Фонду України повідомлення чи дозвіл?

Крім того, у прохальній частині позивач також не конкретизує виходячи із якого саме розміру ? і складу яких саме усіх видів грошового забезпечення ? відповідної категорії військовослужбовця позивач просить суд зобов`язати Міністерство соціальної політики України направити до Пенсійного Фонду України повідомлення чи дозвіл.

Також, у прохальній частині позивач не конкретизує що саме ? позивач просить суд зобов`язати Міністерство соціальної політики України направити до Міністерства внутрішніх справ України повідомлення чи дозвіл?, а також не конкретизує, з якими саме повними даними ?, у якому розмірі ? і якими усіма складовими грошового забезпечення позивач просить суд зобов`язати Міністерство соціальної політики України направити до Міністерства внутрішніх справ України повідомлення чи дозвіл.

У позовній заяві позивачу також слід обґрунтувати (зазначивши нормативно-правове обґрунтування заявленої вимоги), яким саме дозволом ? та яким чином ? звільнити Головне управління Пенсійного Фонду України у місті Києві від обов`язку застосовувати, при обрахунку пенсійних виплат позивачці, яке саме обмеження ? (ким таке обмеження встановлено ?, з якого періоду таке обмеження застосовується до позивача ? та у якому саме розмірі встановлено таке обмеження ?) яких не передбачено для яких саме інших осіб ?, яким призначено пенсію після 1 березня 2018 року на підставі Закону 2262-ХІІ, та від якого саме обов`язку ? (чим такий обов`язок передбачено ? та з якого моменту такий обов`язок встановлено ?) утримуватися від направлення нового запиту до органу уповноваженого на складання довідок про який саме розмір ? і який саме склад ? яких саме усіх видів відповідного грошового забезпечення ? для перерахунку пенсії позивачці.

Крім того, у позовній заяві позивачу також слід обґрунтувати (зазначивши нормативно-правове обґрунтування заявленої вимоги), яким саме дозволом ? та яким чином ? звільнити Департамент персоналу МВСУ від якого саме обов`язку ? (чим такий обов`язок передбачено ? та з якого моменту такий обов`язок встановлено ?) утримуватися від направлення до Головного управління Пенсійного Фонду України у місті Києві або від видачі, на запит позивачки, яких саме довідок ? із якими саме достовірними відомостями ? про який саме розмір ? і склад яких саме усіх видів відповідного грошового забезпечення ? для перерахунку її пенсії.

Більш того, зважаючи на те, що у прохальній частині позовної заяви позивачем заявлено позовні вимоги як до Кабінету Міністрів України так і до Міністерства соціальної політики України позивачу, у відповідності до вимог ч. 1, п.п. 4,5 та 9 ст. 160 КАС України, слід, обґрунтувати взаємопов`язаність та невід`ємність заявлених позовних вимог до Кабінету Міністрів України від позовних вимог до Міністерства соціальної політики України.

Крім іншого, слід зазначити, що позивач просить суд стягнути з Державного бюджету України, компенсацію за завдані ОСОБА_1 матеріальні збитки у розмірі 256 766,00 грн.

Однак, у прохальній частині позивач не конкретизує, з якого саме відповідача ? він просить суд стягнути компенсацію за завдані ОСОБА_1 матеріальні збитки у розмірі 256 766,00 грн.

3. Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

В той же час, згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як вже неодноразового було зазначено вище судом, позивач просить суд:

1) визнати протиправною бездіяльності Кабінету Міністрів України щодо обов`язку, у встановлений законом спосіб, запровадити новий алгоритм дій для органів державної влади, на яких покладається обов`язок забезпечувати проведення перерахунку, раніше призначених за Законом 2262-ХІІ, пенсій на заміну старому алгоритму дій цих органів, який був передбачений нормами постанови КМУ від 21.02.2018 № 103, які визнані протиправними та нечинними рішенням ОАСК від 12.12.2018 у справі № 826/3858/18 та постановою ШААС від 29.01.20 у справі № 826/6453/18;

2) зобов`язати Міністерство соціальної політики України направити:

до Пенсійного Фонду України повідомлення/дозвіл на проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 виходячи із розміру і складу усіх видів грошового забезпечення відповідної категорії військовослужбовця, яке розраховане згідно постанови КМУ від 31.08.2017 № 704 і у відповідності до ст. 9 Закону № 2011-ХІІ, та цим же дозволом, одночасно, звільнити Головне управління Пенсійного Фонду України у місті Києві від обов`язку застосовувати, при обрахунку пенсійних виплат позивачці, обмеження, яких не передбачено для інших осіб, яким призначено пенсію після 1 березня 2018 року на підставі Закону 2262-ХІІ, та від обов`язку утримуватися від направлення нового запиту до органу уповноваженого на складання довідок про розмір і склад усіх видів відповідного грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивачці;

до Міністерства внутрішніх справ України повідомлення/дозвіл на складання оновленої довідки із повними даними про розмір і склад усіх видів відповідного грошового забезпечення, з якого слід проводити перерахунок пенсії ОСОБА_1 , та цим же дозволом, одночасно, звільнити Департамент персоналу МВСУ від обов`язку утримуватися від направлення до Головного управління Пенсійного Фонду України у місті Києві або від видачі, на запит позивачки, довідок із достовірними відомостями про розмір і склад усіх видів відповідного грошового забезпечення для перерахунку її пенсії;

В той же час, суд рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.12.2018 у справі № 826/3858/18, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019 та з цієї дати набрало законної сили, визнано протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" та зміни до пункту 5 і додатка 2 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військ служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року N 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».

Тобто, починаючи з 05.03.2019 положення пунктів 1, 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" та зміни до пункту 5 і додатка 2 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військ служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року N 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» визнано протиправними та нечинними.

Відтак, починаючи з 06.03.2019 (наступний день, що слідує дню в якому було визнано протиправними та нечинними норми положення пунктів 1, 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 та зміни до пункту 5 і додатка 2 Порядку від 13 лютого 2008 року N 45) позивач протягом шестимісячного строку мала б звернутися до суду з даним позовом.

Натомість до суду з даним позовом позивач звернулася лише 09.04.2021, тобто поза межами шестимісячного строку звернення до суду, передбаченого ч. 2 ст. 122 КАС України

Натомість, заяви про поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом до суду позовна заява не містить, а також доказів на підтвердження поважності причин такого пропуску суду не надано.

У позовній заяві відносно строків звернення до суду позивач зазначає про те, що норми ст. 122 КАС України не підлягають застосуванню до спорів, які виникли у зв`язку з виплатою недоплаченої суми пенсії.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що вказані вимоги стосуються не стягнення з пенсійного органу недоотриманих сум пенсії, а стосуються: (1) визнання протиправної бездіяльності КМУ щодо обов`язку, у встановлений законом спосіб, запровадити новий алгоритм дій для органів державної влади, на яких покладається обов`язок забезпечувати проведення перерахунку, раніше призначених за Законом 2262-ХІІ, пенсій на заміну старому алгоритму дій цих органів, який був передбачений нормами постанови КМУ від 21.02.2018 № 103, які визнані протиправними та нечинними рішенням ОАСК від 12.12.2018 у справі № 826/3858/18 та постановою ШААС від 29.01.20 у справі № 826/6453/18 та (2) зобов`язання Міністерство соціальної політики України направити: (2-1) до Пенсійного Фонду України повідомлення/дозвіл на проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 виходячи із розміру і складу усіх видів грошового забезпечення відповідної категорії військовослужбовця, яке розраховане згідно постанови КМУ від 31.08.2017 № 704 і у відповідності до ст. 9 Закону № 2011-ХІІ, та цим же дозволом, одночасно, звільнити Головне управління Пенсійного Фонду України у місті Києві від обов`язку застосовувати, при обрахунку пенсійних виплат позивачці, обмеження, яких не передбачено для інших осіб, яким призначено пенсію після 1 березня 2018 року на підставі Закону 2262-ХІІ, та від обов`язку утримуватися від направлення нового запиту до органу уповноваженого на складання довідок про розмір і склад усіх видів відповідного грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивачці; (2-2) до Міністерства внутрішніх справ України повідомлення/дозвіл на складання оновленої довідки із повними даними про розмір і склад усіх видів відповідного грошового забезпечення, з якого слід проводити перерахунок пенсії ОСОБА_1 , та цим же дозволом, одночасно, звільнити Департамент персоналу МВСУ від обов`язку утримуватися від направлення до Головного управління Пенсійного Фонду України у місті Києві або від видачі, на запит позивачки, довідок із достовірними відомостями про розмір і склад усіх видів відповідного грошового забезпечення для перерахунку її пенсії.

Крім того, вимога про стягнення з Державного бюджету України на користь позивача компенсації у розмірі 256766,00 грн. також не свідчить про не стягнення з пенсійного органу недоотриманих сум пенсії, а стосується стягнення компенсації за завдані збитки.

Відтак, позивачу слід надати суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення з адміністративним позовом до суду, а також докази на підтвердження поважності причин такого пропуску суду.

4. Також, у вступній частині матеріалів із назвою позовна заява позивач визначає третіх осіб по даному спору - Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві та Департамент персоналу Міністерства внутрішніх справ України.

У той же час, відповідно до вимог ч.ч. 2 та 4 ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Згідно частини п`ятої цієї статті про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Проте, у позові не міститься клопотання/заяви про залучення третьої особи до участі у справі із зазначенням на яких підставах третю особу належить залучити до участі у справі та на які права, свободи, інтереси або обов`язки цієї особи може вплинути рішення у справі.

Підсумовуючи, слід зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, вказані матеріали, які надіслані через електронний кабінет (підсистему «Електронний суд»), слід залишити без руху на усунення недоліків запропонувати позивачу протягом десяти днів з дати отримання даної ухвали подати:

1) уточнену позовну заяву у паперовій формі (вигляді) разом з додатками до неї відповідно до кількості учасників справи, із приведенням позовної заяви у відповідність до вимог ч. 1, п.п. 4, 5 та 9 ч. 5 ст. 160 КАС України, у взаємозв`язку з вимогами ч. 1 ст. 5 та ч. 2 ст. 245 КАС України, відповідно до яких передумовою застосування такого способу захисту прав, як заявлено позивачем, є визнання протиправними рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, оскільки заявлений позивачем спосіб захисту може бути реалізований лише за умови попереднього визнання рішень, дій чи бездіяльності відповідача (відповідачів) протиправними, із викладом обставин та обґрунтуванням кожної із заявлених позовних вимог із зазначенням чітких та зрозумілих позовних вимог, з урахуванням висновків суду, викладених у даній ухвалі та із зазначенням належного складу відповідачів, до яких звернуті позовні вимоги, у тому числі щодо вимоги про стягнення компенсації за завдані ОСОБА_1 матеріальні збитки у розмірі 256 766,00 грн. та із обґрунтуванням взаємопов`язаність та невід`ємність заявлених позовних вимог одна від іншої;

2) заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом із обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

3) заяви про залучення третьої особи до участі у справі, а також на яких підставах третю особу належить залучити до участі у справі та на які права, свободи, інтереси або обов`язки цієї особи може вплинути рішення у справі.

Керуючись п. 6 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Матеріали: «Позовна заява про визнання протиправною бездіяльності та стягнення пенсійних виплат» подані засобами телекомунікаційного зв`язку через підсистему «Електронний суд», залишити без руху.

2. Встановити заявнику строк - десять днів з дати отримання копії даної ухвали для усунення недоліків - як зазначено вище.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

4. Звернути увагу на необхідність надання належним чином засвідчених копій документів, у т.ч. щодо нотаріального посвідчення нотаріально посвідченої довіреності),

5. Копію ухвали невідкладно надіслати заявнику.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Суддя О.А. Кармазін