Справа № 540/2726/19
Суддя: Крусян А.В.
Дата ухвалення: 2021-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 квітня 2021 р.м.ОдесаСправа № 540/2726/19

Головуючий в 1 інстанції: Кисильова О.Й.

Місце та час укладення судового рішення « 15:22», м. Херсон

Повний текст судового рішення складений 19.02.2020р.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Крусяна А.В.,

суддів Градовського Ю.М., Яковлєва О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання протиправними та скасування приписів у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

16.12.2019р. ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання протиправними та скасування приписів від 08.05.2019р. про зупинення підготовчих та будівельних робіт; від 08.05.2019р. про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

В обґрунтування позову зазначено, що позивачем при виконанні поточних будівельних робіт вже існуючого об`єкту будівництва не допускалося порушень вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Закону України «Про архітектурну діяльність».

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 14.02.2020р. позов задоволений з підстав того, що позивачем не здійснювалося самочинне будівництво.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилається на помилкове застосування судом при вирішенні справи норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвали нове про відмову в задоволенні позовних вимог.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що наказом Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради від 22.04.2019р. №83, відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №533, призначено проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, на підставі звернення ОСОБА_2 /а.с.11/

У період з 22.04.2019р. по 08.05.2019р. головним спеціалістом Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, на підставі направлення від 22.04.2019р. №2/7, проведено перевірку дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу від 22.04.2019р. №83. /а.с.10/

Актом перевірки від 08.05.2019р. №217 встановлено порушення позивачем п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.04.2011р. №466, встановлено факт самочинного будівництва, а саме у технічному паспорті КП «Херсонське БТІ» ХОР №6560 від 12.09.2016р. зазначена літ. «а 3», як самочинне будівництво, що знаходиться на самочинно зайнятій земельній ділянці за лінією забудови та проведення робіт з влаштування фундаменту без дозвільної документації. Вищезазначений акт надіслано позивачу поштою 10.05.2019р. /а.с.12-25/

Того ж дня, складено протокол щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, відповідальність за яке, передбачена ч.5 ст.96 КУпАП з зазначенням, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 23.05.2019р. о 11:00 у приміщенні Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради. Вищезазначений протокол направлено позивачу поштою 10.05.2019р. /а.с.26-27/

Приписом від 08.05.2019р. про зупинення підготовчих та будівельних робіт зобов`язано позивача негайно зупинити усі види будівельних робіт та повідомити про виконання припису до 13.05.2019р. Вищезазначений припис направлено позивачу поштою 10.05.2019р. /а.с.30-31/

Приписом від 08.05.2019р. про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил зобов`язано ОСОБА_1 привести об`єкт будівництва у відповідність до вимог містобудівного законодавства у строк до 08.07.2019р. Вищезазначений припис направлено позивачу поштою 10.05.2019р. /а.с.28-29/

Постановою у справі про адміністративне правопорушення від 31.05.2019р. №30/273/01-22 визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500грн. /а.с.32-33/

В подальшому, рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 27.10.2020р. у справі №766/18528/19 скасовано постанову у справі про адміністративне правопорушення №30/273/01-22 від 31.05.2019р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП у виді штрафу в розмірі 8500грн. та справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 закрито.

Не погоджуючись з приписами про зупинення підготовчих та будівельних робіт; усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, позивач звернулася до суду з даним позовом.

Перевіривши матеріали справи, судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553).

Згідно пункту 1 Порядку №553, цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Пунктом 5 Порядку №553 встановлено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Наказом Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради від 22.04.2019р. №83, відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №533, призначено проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, на підставі звернення ОСОБА_2 /а.с.11/

Відповідно до п.п.9, 12 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно - будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Водночас, п.13 Порядку №533 встановлені права суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зокрема, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль має бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Разом з тим, з направлення від 22.04.2019р. №2/7 не вбачається ознайомлення позивача з підставами проведення перевірки./а.с.10/

Згідно з положеннями пунктів 16-22 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, встановлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

За результатами проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил посадовою особою відповідача складено акт перевірки від 08.05.2019р. №2/7, припис від 08.05.2019р. про зупинення підготовчих та будівельних робіт, припис від 08.05.2019р. про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та протокол про адміністративне правопорушення від 08.05.2019р., в яких зазначено про відмову ОСОБА_1 від їх підписання та зроблено запис про направлення поштою рекомендованим повідомленням №026.

До суду першої інстанції відповідачем надано докази про направлення ОСОБА_1 вищезазначених документів листом з рекомендованим повідомленням про вручення №026./а.с.139-140/

Разом з тим, жодних доказів отримання позивачем акту перевірки від 08.05.2019р. №2/7, припису від 08.05.2019р. про зупинення підготовчих та будівельних робіт, припису від 08.05.2019р. про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та протокол про адміністративне правопорушення від 08.05.2019р. Управлінням з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради до суду не надано.

Отже, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради не дотримано процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , а тому перевірка дотримання містобудівного законодавства проведена з порушенням вимог, встановлених Порядком №533.

Відповідно до ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно з абзацом 1 п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3.04.2011р. №466 повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.

Згідно з ч.2 ст.36 Закону України №3038-VI виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Статтею 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI визначено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво. У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством. Виконання рішення суду, що набрало законної сили, щодо знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється відповідно до Закону України «Про виконавче провадження».

Відповідно до ч.1 ст.376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Частиною четвертою цієї статті передбачено, що якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок. Частиною сьомою цієї статті встановлено, що у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ст. 36, ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і ст. 376 ЦК України, орган державного архітектурно-будівельного контролю за наявності обставин, передбачених абзацом першим ч.1 ст.38 цього Закону (у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою), уповноважений та зобов`язаний видати припис про усунення порушень, у тому числі шляхом знесення самочинного збудованого об`єкта особі, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво. Цей припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органу на звернення до суду на підставі абз.2 ч. 1 ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у зв`язку з його невиконанням.

Так в акті перевірки від 08.05.2019р. №217 встановлено порушення позивачем п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3.04.2011р. №466, встановлено факт самочинного будівництва, а саме у технічному паспорті КП «Херсонське БТІ» ХОР №6560 від 12.09.2016р. зазначена літ. «а 3»як самочинне будівництво, що знаходиться на самочинно зайнятій земельній ділянці за лінією забудови та проводились роботи з влаштування фундаменту без дозвільної документації.

Разом з тим, згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом №3-3239 від 27.12.2012р. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , набула у власність майно, що знаходиться на території за адресою в АДРЕСА_2 , що складається з 23/100 частин житлового будинку з відповідною частиною господарських та побутових будівель та споруд, розташованих на земельній ділянці площею 734,6кв.м, що надана у користування. Цей житловий будинок літ. «А» - бут, цегла, загальною площею 164,4кв.м, житловою площею 91,2кв.м, при ньому є літні кухні літ. «Б, Е» - цегла, сарай літ. «Г» - цегла, літня кухня-сарай літ. «В» - черепашник, туалети літ. «Д, К Л» - цегла, туалети літ. «О, З» - дерево, сараї літ. «Ж, И» - дерево, огорожі № 1,2, 3, хвіртки № 6, 8, водопровід №4, 7. Самочинно побудовані літ. «Н, М», «а2» - загальною площею 1,7кв.м, літ. «а 3» - загальною площею 12,4кв.м - до складу спадщини не входять та в свідоцтво про право на спадщину не включені. /а.с.36/

Так, розпорядженням міського голови Херсонської міської ради від 19.02.2016р. №80р «Про виконання вимог Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» перейменовано вул. 40 років Жовтня на вул. Університетська .

Колегія суддів вважає безпідставним твердження відповідача щодо здійснення ОСОБА_1 самочинного будівництва, оскільки відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом №3-3239 від 27.12.2012р., зазначений об`єкт містобудування був збудований ще до виникнення у позивача права власності на нього.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, як суб`єкт владних повноважень, не надало до суду належних та достатніх доказів порушення саме позивачем вимог містобудівного законодавства.

Отже, суд першої інстанції дійшов до обґрунтованого висновку щодо протиправності та скасування спірних приписів про зупинення підготовчих та будівельних робіт та про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

З огляду на викладене, суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому в порядку ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає його без змін.

Керуючись ст.ст. 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління з питань Державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради залишити без задоволення, а рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання судового рішення.

Головуючий суддя Крусян А.В.
Судді Градовський Ю.М. Яковлєв О.В.