Справа № 420/4941/20
Суддя: Турецька І.О.
Дата ухвалення: 2021-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2021 р.м.ОдесаСправа № 420/4941/20
Головуючий в 1 інстанції: Бжассо Н.В.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

доповідача судді Турецької І. О.,

суддів Стас Л. В., Шеметенко Л. П.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної служби України з питань праці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

У червні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом до Державної служби України з питань праці (далі - Держпраця) в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ № 39-кт від 03.06.2020 року про застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що перебуваючи на посаді начальника Головного управління Держпраці в Одеській області (далі - ГУ Держпраці в Одеській області), він сумлінно виконував свої посадові обов`язки, у тому числі своєчасно і в повному обсязі доручення керівництва Держпраці.

Аргументами протиправності оскаржуваного наказу ОСОБА_1 зазначив наступне.

Спростовуючи перше звинувачення щодо проведення установою 1 623 планових заходів, замість запланованих 2 463 позивач указав на наявність об`єктивних обставин, які це унеможливлювали. Це, зокрема, припинення (смерть) суб`єкта господарювання, відсутність за адресою місця реєстрації, зміна адреси виробничого об`єкту, відсутність найманих працівників, а також хвороба відповідальних інспекторів, що повинні були проводити заходи контролю.

За таких обставин, позивач вважає правильним складання, у випадку наявності наведених об`єктивних причин, доповідних записок про неможливість проведення перевірки, адже законодавством, що регулює спірні правовідносини не передбачено складання акта про неможливість проведення заходів державного нагляду (контролю).

Пояснюючи неправомірність претензій Держпраці щодо невиконання ним доручення щодо наповнення бази даних інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) (далі - ІАС ДНК) про суб`єкти господарювання, ОСОБА_1 відзначив таке.

Так, за його ствердженням, станом на 20.05.2020 р. ГУ Держпраці в Одеській області внесено інформацію про суб`єктів господарювання у кількості - 2072.

Водночас, підконтрольними є 33 978 суб`єктів господарювання, внесення їх повного переліку за 19 днів, особливо в умовах карантину, фізично неможливо, тим паче, як заявив позивач, термін виконання окремого доручення є постійним.

Указуючи на порушення процедури притягнення його до дисциплінарної відповідальності, ОСОБА_1 звертає увагу на те, що був позбавлений можливості бути присутнім на засіданні Дисциплінарної комісії, знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи, надати обґрунтовані пояснення.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2020 року, ухваленого за правилами загального позовного провадження, позов задоволено.

Суд визнав протиправним та скасував наказ Держпраці № 39-кт від 03.06.2020 р. про застосування дисциплінарного стягнення про винесення догани начальнику ГУ Держпраці в Одеській області ОСОБА_1 .

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції керувався декілька критеріями, а саме: відсутність в діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку, а також порушенням процедури накладення дисциплінарного стягнення.

Зазначаючи про відсутність в діях позивача неналежного виконання посадових обов`язків, суд першої інстанції зазначив про безпідставність доводів відповідача, що скасування планових заходів відбулося в непередбачений чинним законодавством спосіб, оскільки законодавством невстановлений механізм дій інспекторів, у випадку неможливості проведення перевірки. За таких умов, на думку суду першої інстанції, вони правомірно, керуючись постановою Кабінету Міністрів України № 55 від 17.01.2018 року «Про деякі питання документування управлінською діяльністю» зверталися до позивача з відповідними доповідними записками.

Головним в цьому питанні, як вважав суд, є те, що позивач жодним чином не перешкоджав здійсненню інспекторами планових перевірок, шляхом видання розпорядчих актів чи доручень про їх непроведення.

Також, як вважав суд першої інстанції, є алогічною позиція Держпраці, що окреме доручення про наповнення бази даних ІАС ДНК про суб`єкти господарювання повинно бути виконане за 14 робочих днів, оскільки термін його виконання визначений постійно.

Указуючи про порушення процедури притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, суд відзначив про недотримання суб`єктом владних повноважень Закону України «Про державну службу» та Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1039 від 04.12.2019 р. (далі - Порядок № 1039).

На думку суду першої інстанції, дані порушення виразилися в тому, що на засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ, що відбулося 01.06.2020 року, позивач не запрошувався.

Далі, як зазначив суд, дисциплінарною комісією не забезпечено збирання документів та матеріалів, необхідних для формування дисциплінарної справи, та розглянуто питання щодо наявності підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності виключно на підставі службової записки від 22.04.2020 року заступника голови Держпраці ОСОБА_2 та доданих до неї матеріалів, а саме: переліку суб`єктів господарювання перевірки стосовно яких безпідставно не проведені та переліку суб`єктів господарювання, щодо яких внесено перевірки до ІАС ДНК з порушенням законодавства.

Відкидаючи доводи Держпраці, що при прийнятті рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності враховувалися і його пояснення, суд виснувався з того, що це неможливо за 45 хвилин, оскільки отримавши їх від позивача о 9 годині, наказ про оголошення догани був виготовлений та вручений позивачу о 9:45 годин.

Короткий зміст апеляційної скарги та відзиву.

Держпраця, вважаючи рішення суду першої інстанції таким, що не відповідає ознакам законності та обґрунтованості, в апеляційній скарзі, просить його скасувати і ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову в повному обсязі.

Зі змісту апеляції випливає, що скаржник не погоджується з рішенням суду першої інстанції лише в частині того, що в діях позивача відсутній склад дисциплінарного проступку щодо порушення, останнім, вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", в частині скасування, а також непроведення перевірок, які фактично були розпочаті в межах повноважень та у спосіб, що передбачені даним Законом.

На думку скаржника, в діях ОСОБА_1 присутні, як об`єктивна сторона дисциплінарного проступку так і суб`єктивна.

Пояснюючи наявність об`єктивної сторони, скаржник указує, що внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок.

Водночас, як стверджує скаржник, підставою для скасування планових заходів було відсутність найманої праці, лікарняні відповідальних інспекторів, припинення діяльності суб`єкта господарювання та відсутність майна, недостатня кількість інспекторів, що здійснюють заходи контрою, їх планові відпустки тощо.

За вищевказаними підставами, за поясненнями скаржника, було непроведено або скасовано щонайменше 35 планових заходів.

На думку представника Держпраці, наведені підстави не є об`єктивними обставинами, попри твердження позивача про зворотне.

Мотивуючи наявність суб`єктивної сторони дисциплінарного проступку, представник Держпраці зазначає, що ОСОБА_1 займає посаду державної служби категорії "Б", є службовою особою. За таких підстав, на його переконання, згідно з імперативними вимогами частини 2 статті 19 Конституції України, позивач зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

ОСОБА_1 не скористався правом подання відзиву на апеляцію.

Представник позивача просив слухати справу в порядку письмового провадження.

Справа була призначена до розгляду у судовому засіданні в режимі відеоконференції, за клопотанням представника апелянта, однак розглянуто в порядку письмового провадження, у зв`язку з відсутністю інтернет зв`язку.

Фактичні обставини справи.

Відповідно до наказу Держпраці № 20-кт від 04.05.2018 року, ОСОБА_1 призначено на посаду начальника ГУ Держпраці в Одеській області з 05 травня 2018 року і саме з цієї дати, останній приступив до виконання своїх обов`язків.

Відповідно до доручення Держпраці, за вх. № 145/01-31,від 26.02.2020 року, зобов`язано начальника ГУ Держпраці в Одеській області Калайду М. О. надати ґрунтовні пояснення щодо підстав включення до Плану заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) Держпраці на 2019 рік суб`єктів господарювання, наведених у Додатку до доручення, та причин їх непроведення з посиланням на джерело інформації та наданням скан-копій підтверджуючих документів, за формою, що додається. Термін виконання - 05.03.2020 року.

Метою отримання таких відомостей, вказано проведення аналізу належного виконання ГУ Держпраці в Одеській області вимог статті 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

На виконання зазначеного доручення, 04.03.2020 року позивач надав на електронну адресу відповідача інформацію щодо підстав включення суб`єктів господарювання до Плану заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) Держпраці на 2019 рік та причин непроведення заходів державного нагляду (контролю) з посиланням на джерело інформації за формою у вигляді таблиці Excelта скан-копії підтверджуючих документів. Додатки: таблиця на 15 аркушах та скан-копії 156 файлів в електронному вигляді.

Головними причинами непроведення планових заходів позивач зазначив відсутність суб`єкта господарювання за адресою реєстрації, що зазначена в ЄДР, не допуск до проведення перевірки, відсутність використання суб`єктом господарювання найманої праці, припинення суб`єктом господарювання своєї діяльності, що підтверджується даними ЄДР.

03.04.2020 року ОСОБА_1 отримав від Держпраці окреме доручення №Д-135/1/8.2-20, яким зобов`язано начальників ГУ Держпраці в областях забезпечити:

1. Реєстрацію у пілотному модулі ІАС ДНК всіх без виключення посадових осіб територіальних органів Держпраці та органів місцевого самоврядування, які здійснюють заходи державного нагляду (контролю). Термін виконання: 06.04.2020 р.

2. Систематичне оновлення та перевірку переліку співробітників, які зареєстровані в системі.

3. Наповнення посадовими особами (співробітниками) бази даних про суб`єкти господарювання в розділі Довідники; Суб`єкти господарювання ІАС ДНК.

4. Внесення посадовими особами, які безпосередньо брали участь у проведенні перевірок, інформації про виявлені порушення (під особистим обліковим записом).

Термін виконання - постійно.

22.04.2020 року заступником голови Держпраці Горбатюк А.В. було ініційовано звернення до голови Держпраці Дегнері І.А. щодо притягнення начальника ГУ Держпраці в Одеській області ОСОБА_1 до відповідальності за неналежне виконання посадових обов`язків, у частині забезпечення контролю за плануванням та здійсненням заходів державного нагляду (контролю), та безпідставне скасування запланованих перевірок суб`єктів господарювання у 2019 році.

З огляду на зміст службової записки, було встановлено, що за результатами наглядової діяльності ГУ Держпраці в Одеській області за 2019 рік планувалося на 2019 рік 2 463 заходів державного нагляду (контролю), проведено - 1 623, що складає 66 % до плану (не проведено 840 перевірок - 34 % до плану).

Далі зазначено, що підставами для скасування, виключення з Плану перевірок або непроведення зазначених планових заходів слугували службові записки державних інспекторів на ім`я ОСОБА_1 та накладенням, останнім, резолюції «погоджено». Проте, на думку посадової особи Держпраці, дана дія не передбачена ніякою нормою чинного законодавства, у тому числі і Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності".

Як вважає відповідач, на відповідне доручення про надання ґрунтовних пояснень про підстави непроведення перевірок та скан-копій підтверджуючих документів, ГУ Держпраці в Одеській області надало неповний пакет документів, зокрема, відсутні копії повідомлень про проведення перевірок та інші документи, що підтверджують факт відправлення (вручення) їх суб`єктам господарювання.

До того ж, як зазначено в службовій записці, вибірковий аналіз підстав непроведення перевірок, стосовно окремих суб`єктів господарювання, показав недостовірність наданої в службових записках інформації, яка стала штучною підставою для їх скасування, зокрема, нездійснення об`єктом перевірки господарської діяльності (Додаток 1 - перелік із 156 суб`єктів господарювання, перевірки щодо яких безпідставно не проведено).

Крім того, даний документ містить факти неналежного виконання ОСОБА_1 пункту 3 окремого доручення Голови Держпраці від 03.04.2020 № Д-135/1/1.2-20 щодо наповнення бази даних ІАС ДНК про суб`єкти господарювання.

За неналежне виконання посадових обов`язків, в частині забезпечення контролю за плануванням та здійсненням заходів державного нагляду (контролю) та безпідставне скасування запланованих перевірок суб`єктів господарювання, заступник голови Держпраці Горбатюк А. В. запропонувала вжити до ОСОБА_1 відповідних заходів, передбачених Законом України "Про державну службу".

Наказом Держпраці від 06.05.2020 року № 165-к, стосовно начальника ГУ Держпраці в Одеській області ОСОБА_1 відкрито дисциплінарне провадження. Пунктом 2 даного наказу зобов`язано дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ Держпраці в період з 06.05.2020 року по 20.05.2020 року перевірити інформацію, викладену у службовій записці заступника голови Держпраці від 22.04.2020 року, та за результатами розгляду дисциплінарної справи підготувати, до 25.05.2020 року, для Голови Держпраці подання.

Матеріали дисциплінарної справи містять перелік суб`єктів господарювання (всього 156) щодо яких безпідставно не проведені перевірочні заходи.

Також, в матеріалах дисциплінарної справи, наявний перелік суб`єктів господарювання відомості про проведення перевірок яких, внесено в ІАС ДНК з порушенням законодавства.

06.05.2020 року Держпраця надіслала позивачу запрошення № 64-Д на засідання дисциплінарної комісії на 12.05.2020 року о 12:00 год.

Листом від 06.05.2020 року за № 15/01-33-4467 позивач повідомив голову дисциплінарної комісії про неможливість прибути на її засідання у зв`язку із запровадженням карантину з 12.03.2020 року до 11.05.2020 року на всій території України через спалах у світі коронавірусу та його продовження до 22.05.2020 року.

18.05.2020 року відповідач повторно надіслав позивачу запрошення № 65-Д на засідання дисциплінарної комісії, яке мало відбутись 25.05.2020 року та запропонував надати пояснення стосовно порушень викладених у службовій записці від 22.04.2020 року.

Листом від 22.05.2020 року ОСОБА_1 повідомив голову дисциплінарної комісії про неможливість прибути на засідання дисциплінарної комісії, яке призначено на 25.05.2020 року, у зв`язку із продовженням карантину до 22.06.2020 року, на підставі постанови КМУ №392 від 20.05.2020 року.

Наказом Держпраці № 187-к від 20.05.2020 року, у зв`язку з запровадженням надзвичайної ситуації та карантинних заходів на всій території України, внесено зміни до п. 2 наказу від 06.05.2020 року № 165-к та період перевірки інформації, викладеної у службовій записці, продовжено до 04.06.2020 року, а період розгляду дисциплінарної справи продовжено до 10.06.2020 року.

22.05.2020 року дисциплінарна комісія склала акт про відмову позивача від надання пояснень в рамках дисциплінарного провадження.

01.06.2020 року голова Держпраці скерував на адресу позивача окреме доручення № Д-186/1/10.1-20, яким зобов`язав прибути до даної установи 03.06.2020 року о 10:00 год.

01.06.2020 року відбулося засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Держпраці щодо розгляду дисциплінарної справи начальника ГУ Держпраці в Одеській області ОСОБА_1 , яке оформлене протоколом № 14 від 01.06.2020 року.

Того ж дня, дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ Держпраці внесла голові Держпраці подання про застосування до начальника ГУ Держпраці в Одеській області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Джерела правового регулювання (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) та позиція суду апеляційної інстанції щодо доводів апеляційної скарги і висновків суду першої інстанції.

Переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для її задоволення, з огляду на таке.

Як мовилося вище, незгода скаржника з судовим рішенням виражається в необґрунтованості, викладених в ньому аргументів щодо наявності об`єктивних підстав, які унеможливлювали проведення ГУ Держпраці в Одеській області планових перевірок, а також щодо правильного застосування позивачем, у таких випадках, постанови Кабінету Міністрів України № 55 від 17.01.2018 року "Про деякі питання документування управлінською діяльністю" щодо складання доповідних записок.

Себто, межі розгляду апеляції окреслені перевіркою правильності висновків суду першої інстанції щодо належного виконання позивачем посадових обов`язків, в частині забезпечення контролю за плануванням та здійсненням ГУ Держпраці в Одеській області заходів державного нагляду (контролю) та щодо наявності об`єктивних підстав для скасування запланованих перевірочних заходів суб`єктів господарювання.

Ретельно проаналізувавши аргументи суду першої інстанції та доводи скаржника, колегія суддів дійшла такого.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України "Про державну службу", державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема, здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства.

Стаття 8 даного Закону містить обов`язки державного службовця, серед яких, зокрема, є обов`язок: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Пунктом 10 частини 1 статті 2 Закону України "Про Державну службу" визначено, що службова дисципліна - неухильне додержання Присяги державного службовця, сумлінне виконання службових обов`язків та правил внутрішнього службового розпорядку.

Стаття 64 Закону України "Про державну службу" унормовує, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Підстави для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності визначені в статті 65 Закону України "Про державну службу".

Зокрема, згідно з частиною 1, пунктом 5 частини 2 даної статті, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Відповідно до частин 1, 3 статті 66 Закону України "Про державну службу" до державних службовців невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень може бути застосована догана.

За приписами пункту 2 частини 2 статті 68 Закону України "Про державну службу", дисциплінарні стягнення накладаються на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Згідно з ч. 1 ст. 67 Закону України "Про державну службу", дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

У своїй апеляції, на підтримку позиції про наявність в діях ОСОБА_1 об`єктивної сторони дисциплінарного проступку, представник Держпраці навів приклади незаконного скасування, а також непроведення позивачем перевірочних заходів державного нагляду (контролю) законодавства.

Так, звинувачуючи ГУ Держпраці в Одеській області у непроведенні перевірки Приватного виробничо - торгового підприємства "Екстра", скаржник указує, що перебування підприємства в стані припинення, не є підставою для скасування заходу державного нагляду (контролю).

Досліджуючи даний довід колегія суддів встановила таке.

Процедура ліквідації регулюється багатьма нормативно-правовими актами, зокрема Цивільним та Господарським кодексами України, законами України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців", "Про господарські товариства", "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" тощо. Відповідно до статей 104 Цивільного кодексу України та 59 Господарського кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації.

У разі прийняття учасниками підприємства рішення про припинення юридичної особи, обов`язково повідомляється орган, що здійснює державну реєстрацію.

Отримавши таке повідомлення, орган державної реєстрації вносить до ЄДР запис про рішення щодо припинення юридичної особи.

Після прийняття рішення про ліквідацію підприємства, необхідно утворити ліквідаційну комісію до якої переходять усі повноваження щодо управління справами юридичної особи та встановити строки ліквідації.

Ліквідаційна комісія, у свою чергу, зокрема, звільняє працівників та зупиняє виробництво, продає своє майно, закриває розрахункові рахунки, проходить аудит в податкових органах, передає відповідні документи на зберіганню в архів та остаточно ліквідується, вносячи запис до ЄДР.

Із матеріалів дисциплінарної справи випливає, що перевірка Приватного виробничо - торгового підприємства "Екстра" була запланована на 24.07.2019 р.

Рішенням загальних зборів засновників від 20.03.2019 р. вирішено припинити діяльність Приватного виробничо - торгового підприємства "Екстра" шляхом його приєднання до Приватного підприємства "Екстра - Південь". Також вирішено передати всі майнові права, кошти, зобов`язання до даного правонаступника, у зв`язку з чим створити комісію з припинення (т.2 а.с.166-168).

Згідно даних ЄДР, наведений суб`єкт господарювання з 25.03.2019 р. перебуває в стані припинення.

Відповідальний інспектор, прибувши 24.07.2019 р. для проведення планових заходів державного нагляду (контролю) та встановивши, що підприємство не працює і за встановленими строками буде виключено з ЄДР у вересні 2019 р., правомірно прийняв рішення про скасування перевірки, а ОСОБА_1 правомірно його погодив.

Аргумент скаржника, що відповідно до штатного розкладу за підприємством рахувалися 4 працівника та газове обладнання, не свідчить про здійснення ним господарської діяльності та наявності підстав для перевірки дотримання роботодавцем трудового законодавства.

Також, скаржник вважає незаконним виключення з Плану проведення перевірок, у зв`язку з хворобою інспектора, що проводив захід державного нагляду (контролю), ТОВ "Кілійське підприємство "Спецмонтажнік". Скаржник звертає увагу, що перевірку даного суб`єкта господарювання було заплановано на 16.04.2019 р., а інспектор захворів лише 18.04.2019 р.

Вивчаючи дані обставини суд апеляційної інстанції встановив, що 16.04.2019 р. головний державний інспектор Ізмаїльського відділу нагляду в промисловості Бачурський В. К. прибув на вказане підприємство та розпочав перевірку.

18.04.2019 р. він був госпіталізований до лікарні у зв`язку з хворобою.

23.04.2019 р. начальник Ізмаїльського відділу Держпраці звернувся до керівника ГУ Держпраці в Одеській області з доповідною запискою, в якій зазначив про невизначеність строку хвороби ОСОБА_3 та про те, що в направленні на проведення перевірки він значиться один і внесення змін в даний документ про участь у перевірки іншої особи, в стислі строки не є можливим.

На підставі даної доповідної та резолюції ОСОБА_1 "погоджено" дане підприємство було виключено з Плану проведення перевірок суб`єктів господарювання ГУ Держпраці в Одеській області на 2019 р.

Таке рішення позивача, на думку суду апеляційної інстанції, є обґрунтованим, оскільки Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України 26.04.2017 р. №295, встановлював, що тривалість інспекційного відвідування, невиїзного інспектування не може перевищувати 10 робочих днів, а для суб`єктів мікропідприємництва та малого підприємництва - двох робочих днів.

За таких підстав, строк проведення перевірочного заходу закінчувався 26.04.2019 р., а їх продовження за наведеним законодавством не передбачено.

Розглядаючи правомірність внесення у 2018 р. до Плану заходів державного нагляду (контролю) на 2019 р. ФОП ОСОБА_4 , а потім скасування перевірочного заходу, колегія суддів установила таке.

Відповідно до пункту 4 Додатку до постанови Кабінету Міністрів України від 28.04.2009 р. "Про затвердження критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), ФОП ОСОБА_4 як такий, що проводив діяльність пов`язану з виконанням робіт діючих електроустановок з напругою понад 1000 В., був віднесений до суб`єктів господарювання з високим ступенем ризику.

ГУ Держпраці в Одеській області планувало провести даного суб`єкта господарювання на предмет дотримання стану промислової безпеки та охорони праці.

06.02.2019 р. Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова №223 "Про затвердження критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, зайнятості населення, зайнятості та працевлаштування осіб з інвалідністю, заходів державного гірничого нагляду Державною службою з питань праці", яка віднесла ФОП ОСОБА_4 до суб`єктів господарювання з незначним ступенем ризику.

За приписами статті 3 Закону України "Про особливості здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності щодо фізичних осіб - підприємців та юридичних осіб, які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності", органи державного нагляду (контролю), їх посадові особи можуть проводити, щодо вказаної категорії суб`єктів господарювання, планові та позапланові заходи державного нагляду (контролю) за додержанням, зокрема, законодавства про працю, зайнятість (у тому числі зайнятість та працевлаштування інвалідів).

Отже, за таких підстав, відбулося правомірне скасування проведення планового заходу державного нагляду (контролю).

Досліджуючи зауваження скаржника, що неподання ОСОБА_1 разом із поясненнями копій повідомлень про проведення перевірок та інших документів підтверджуючих факт відправлення (вручення) їх суб`єктам господарювання, свідчить про їх відсутність, колегія суддів зазначає таке.

Є правильним висновок суду першої інстанції, що доручення від 26.02.2020 № Д-103/2.3/8.2.4-20 не містило вимог про надання копій повідомлень про проведення перевірок та документів, що підтверджують факт вручення вказаних повідомлень суб`єктам господарювання. Суд апеляційної інстанції вважає, що відповідач мав змогу скористатися пропозицією позивача щодо направлення на його адресу оригіналів справ, в яких містяться документи, пов`язані з проведення перевірочних заходів.

Дійсно приписами частини 1 ст. 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок.

Суд першої інстанції, проаналізувавши наказ Міністерства надзвичайних ситуацій України від 11.08.2011 № 826, яким затверджено Положення про організацію та здійснення державного гірничого нагляду, державного нагляду (контролю) у сфері промислової безпеки та охорони праці в системі Держгірпромнагляду України та уніфіковану форму акта перевірки суб`єкта господарювання (виробничого об`єкта), яким керувалося Управління нагляду в промисловості і на об`єктах підвищеної небезпеки ГУ Держпраці в Одеській області, зробив обґрунтовані висновки, що нормами чинного законодавства не передбачено порядок дій посадових осіб Держпраці та не встановлено форму акта у випадку, якщо інспектор, прибувши на об`єкт перевірки виявить наявність об`єктивних підстав, які унеможливлюють проведення такої перевірки.

Отже, слід погодитися з позицією суду першої інстанції, що використання у даному випадку постанови Кабінету Міністрів України № 55 від 17.01.2018 року "Про деякі питання документування управлінською діяльністю" щодо складання доповідних записок не суперечить ст. 19 Конституції України.

Резюмуючи викладене, колегія суддів наголошує, що в цій справі суд першої інстанції правильно застосував норми матеріального права, не допустив порушень процесуального права і ухвалив законне й обґрунтоване рішення про відмову в задоволенні позову.

Відповідно до приписів ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної служби України з питань праці залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 07 грудня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Доповідач суддя І. О. Турецька

суддя Л. В. Стас

суддя Л. П. Шеметенко

Повне судове рішення складено 15.04.2021 року.