Справа № 160/972/21
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2021-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 березня 2021 року Справа № 160/972/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Олійника В. М.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю "Малбі Фудс" до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, -
21 січня 2021 року товариство з обмеженою відповідальністю "Малбі Фудс" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Дніпровської митниці Держмитслужби, в якій просить:
визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів №UA110130/2020/000144/1 від 30.11.2020;
В обґрунтування позову позивач зазначив, що 30 листопада 2020 року ним до митного оформлення було подано митну декларацію № UA110130/2020/034737, відповідно до якої заявлена митна вартість за ціною договору (перший метод визначення митної вартості) становить 2 535 094,34 грн., з яких 2 443 164,23 грн. (вартість товару) + 91 930,11 грн. (транспортні затрати та винагорода експедитору за організацію перевезення), а також надано документи для підтвердження митної вартості ввезеного товару.
Однак, відповідач спочатку витребував додаткові документи, а згодом виніс рішення, яким скоригував митну вартість товару з 4,46 доларів США за 1 кг. до 4,76 доларів США за 1 кг.
Позивач не погоджується із рішенням відповідача та зазначає про те, що повідомляючи позивача про необхідність надати додаткові документи митний орган має обґрунтовувати свої вимоги щодо їх надання, узгоджуючи таке надання документів з правовою суттю правовідносин, які склалися між позивачем та його контрагентом. Тобто, встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
При цьому, митний орган повинен витребувати ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України.
Оскаржуване рішення митного органу не містить конкретної складової митної вартості товару, яка не була підтверджена позивачем під час митного оформлення, крім того відповідно до статті 53 МК України позивачем для митного оформлення товару надані додаткові документи, однак вони не мали позитивного впливу на позицію відповідача.
Ухвалою суду від 26 січня 2021 року відкрито спрощене провадження у справі без виклику учасників справи.
18 лютого 2021 року на адресу суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог, враховуючи наступне.
За результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, з урахуванням положень статті 337 Кодексу, встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності та не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості (п. 3 ст. 53 МКУ), а саме:
За результатами аналізу наданого до митного контролю коносамента від 15.10.2020 р. № MEDUUA777819 виявлено, що поставку партії товару, що надійшла у контейнері TTNU4273017 здійснено за ордерним коносаментом.
Відомості про отримувача ТОВ "Малбі Фудс" відсутні у товаросупровідних документах на морське перевезення партії товару (морський коносамент - BILL of Lading від 15.10.2020 р. № MEDUUA777819 містить помітку «to order» у гр. отримувач), що задекларовано як поставка на адресу ТОВ "Малбі Фудс".
Відповідно до умов контракту, а саме п.1.1 визначений продавець (Barrow, Lane & Ballard LTD ) продає, а покупець (TOB "Малбі Фудс") здійснює покупку та оплату товару визначеного у інвойсі, а інвойс є невід`ємною частиною контракту та містить дані щодо ціни та кількості товару та складається на кожну окрему партію.
Тобто, задекларовані документи, що підтверджують відомості про відправника та отримувача партії товару, були наявні на дату складання коносаменту, що не кореспондується з відсутністю відомостей про отримувача у наданому до митного оформлення морському коносаменті.
Якщо рахунок сплачено, документами, які підтверджують митну вартість товарів, відповідно до положень частини другої ст.53 МК України, є банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, інші платіжні або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.
Декларантом надано сторінку 2 (другу) коносамента від 15.10.2020 №MEDUUA777819. Дана сторінка не містить даних щодо оплати вартості доставки товару. Враховуючи той факт, що при попередній поставці ідентичного товару надано даним підприємством 1 (першу) сторінку коносаменту від 14.09.2020 року №MEDUUA400040 за такою ж формою та подібною нумерацією, що виданий тією ж фірмою-перевізником «MEDITERRANEAN SHIPPING COMPANY S.A.» містяться дані щодо оплати вартості доставки товару «Freight Collect», що означає оплату по прибутті товару в порт призначення. Отже, в наданому до митного контролю коносаменті умови оплати тотожні.
Крім того, документ містить посилання на договір від 12.06.2020 р. № ВД1206/01. Даний документ до митного контролю не надавався, отже відсутня можливість перевірки даних щодо умов надання послуг ТОВ «Космос», порядку оплати вартості таких послуг та інших умов договору, що мають значення для обчислення складових митної вартості товару. Будь-які платіжні документи щодо оплати транспортних послуг до митного контролю не надавались. Підтвердження здійсненої оплати відсутнє.
В рамках проведення консультацій результати контролю направлено декларанту електронним повідомленням, яке також містило перелік документів, що подаються на вимогу посадової особи митниці, та інформацію для декларанта про необхідність надання перекладу документів, складених іноземною мовою, про можливість надати за власним бажанням додаткові наявні у нього документи на підтвердження заявленої митної вартості товарів.
До переліку включено такі додаткові документи:
1) транспортні (перевізні) документи, а саме всі сторінки коносамента / договір про перевезення;
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
3) виписку з бухгалтерської документації;
4) каталоги, специфікації, прейскуранти виробника товару;
5) митну декларацію країни відправлення.
Листом від 30.11.2020 № 30/11-12 декларант повідомив про неможливість подання будь-яких інших додаткових документів на підтвердження складових митної вартості у передбачений законом термін.
До товару № 1 застосовано другорядний метод визначення митної вартості - 2-г - резервний метод та винесено відповідне рішення про коригування митної вартості товару.
Визначена митна вартість товарів ґрунтується на раніше визначеній митній вартості товару, що має схоже призначення, імпортованого за тих же умов поставки, у максимально наближений час з оцінюваним товаром, оформленого за резервним методом визначення митної вартості, випущеного у вільний обіг за ЕМД від 28.10.2020 UA110130/2020/031218 з митною вартістю на рівні 4,76 дол. США/кг.
Щодо вимоги позивача про стягнення з митниці через органи казначейства суми надмірно сплаченого податку, представник відповідача зазначив, що наданню висновку про повернення надмірно сплаченого ПДВ передує певна встановлена законодавством процедура, яка встановлює відповідні обов`язки як для суб`єкта владних повноважень, так і для платника податків.
На теперішній час в суді вирішується питання правомірності прийнятого митницею рішення про коригування митної вартості, що стало підставою для сплати податків, та, відповідно, наявності у позивача права на повернення коштів, які він вважає надмірно сплаченими.
За таких обставин, представник відповідача наголосив, що позивачем в даному випадку застосований не той спосіб захисту своїх прав.
18 лютого 2021 року на адресу суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій останній зазначив, що доводи відповідача викладені у відзиві не відповідають фактичним обставинам справи, розбіжності у документах відсутні, оскільки умови поставки та оплати товару були змінені додатковою угодою №8 від 15.07.2019 року, якою було передбачено, що продавець продає, а покупець купує товар - Мигдаль. Вантажовідправник, умови поставки, оплати, кількість та ціна товару визначається додатками, оформленими на кожну окрему партію, і є невід`ємною частиною цього контракту.
Оплата товару також здійснена відповідно до нової редакції договору. 100% оплата товару була здійснена позивачем відповідно до умов контракту без порушення граничного строку, яку продавець отримав та ніяких заперечень з цього приводу не надав.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
03.05.2017 року між позивачем та компанією Barrow, Lane & Ballard LTD, (Лондон), укладено зовнішньоекономічний контракт на постачання товару № 03052017 (далі - Контракт) на поставку товару в кількості, на умовах та в асортименті, визначеному в товарно-супровідних документах та додатках до контракту.
За умовами контракту (додаток 12/1 від 31.07.2020 року) продавець відвантажує товар на умовах FAS Лонг Бич, Каліфорнія, на кожну партію товару покупець надає: міжнародну товарно-транспортну накладну, комерційний інвойс, відповідний сертифікат.
Згідно товарно-супровідних документів товар 15.10.2020 року завантажено та відправлено з Лонг Бич, Каліфорнія до м. Дніпро через м. Одеса, Україна.
26.11.2020 року товар надійшов на митну територію України м. Одеса, а 27.11.2020 року під митний контроль відповідача.
30 листопада 2020 року позивачем для митного оформлення товару подано митну декларацію № UA110130/2020/034737, відповідно до якої заявлена митна вартість за ціною договору (перший метод визначення митної вартості) становить 2 535 094,34 грн., з яких 2 443 164,23 грн. (вартість товару) + 91 930,11 грн. (транспортні витрати та винагорода експедитору за організацію перевезення).
Разом з митною декларацією позивач для оформлення товару надав:
пакувальний лист (Packing list) б/н від 17.11.2020 року;
коносамент (Bill oflading) MEDUUA777819 від 15.10.2020 року;
сертифікат про походження товару (Certificate of or і gin) б/н від 16.10.2020 року;
рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 392-м від 27.11.2020 року;
висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією (Висновок Держзовнішінформ) № 111/156-1 від 25.11.2020 року;
зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № 03052017 від 03.05.2017 року укладений між позивачем та компанією Barrow, Lane & Ballard LTD, (Лондон) з доповненнями;
договір (контракт) про перевезення № ВД1206/01 від 12.06.2020 року.
У зв`язку із встановленням розбіжностей у поданих до митного оформлення документах, митницею направлено повідомлення декларанту, із зазначенням про наявність у поданих до митного оформлення документах розбіжностей та про необхідність надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.
Листом від 30 листопада 2020 року позивач повідомив відповідача, що надати зазначені в повідомленні документи немає можливості.
Того ж дня відповідач виніс рішення про коригування митної вартості товарів № UA110130/2020/000144/1, а також картку відмови.
Відповідно до вказаного рішення було складено нову митну декларацію № UA110130/2020/035098 від 01.12.2020 року за курсом 28,4962 грн/1 дол. США, за якою в подальшому і було розмитнено товар.
Декларант скористався своїм правом - товар випущено у вільний обіг за ЕМД від 04.12.2020 № UA110130/2020/035656 під гарантійні зобов`язання, що надавало товариству право на вирішення питання чинності рішення протягом строку дії гарантійних зобов`язань (до 04.03.2021).
Прийняття оскаржуваного рішення відповідач обґрунтував наступним.
За результатами аналізу наданого до митного контролю коносамента від 15.10.2020 № MEDUUA777819 виявлено, що поставка партії товару, що надійшла у контейнері TTNU4273017 здійснено за ордерним коносаментом.
Відомості про отримувача ТОВ "Малбі Фудс" відсутні у товаросупровідних документах на морське перевезення партії товару (морський коносамент - BILL of Lading від 15.10.2020 № MEDUUA777819 містить помітку «to order» у гр. отримувач), що задекларовано як поставка на адресу ТОВ "Малбі Фудс".
Відповідно до умов контракту, а саме п. 1.1 визначений продавець (Barrow, Lane & Ballard LTD ) продає, а покупець (ТОВ "Малбі Фудс") здійснює покупку та оплату товару визначеного у інвойсі, а інвойс є невід`ємною частиною контракту та містить дані щодо ціни та кількості товару та складається на кожну окрему партію.
Тобто, задекларовані документи, що підтверджують відомості про відправника та отримувача партії товару, були наявні на дату складання коносаменту, що не кореспондується з відсутністю відомостей про отримувача у наданому до митного оформлення морському коносаменті.
Якщо рахунок сплачено, документами, які підтверджують митну вартість товарів, відповідно до положень частини другої ст. 53 МК України, є банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, інші платіжні або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.
Декларантом надано сторінку 2 (другу) коносамента від 15.10.2020 №MEDUUA777819. Дана сторінка не містить даних щодо оплати вартості доставки товару. Враховуючи той факт, що при попередній поставці ідентичного товару даним підприємством надано 1 (першу) сторінку коносаменту від 14.09.2020 р. №MEDUUA400040 за такою ж формою та подібною нумерацією, що виданий тією ж фірмою-перевізником «MEDITERRANEAN SHIPPING COMPANY S.A.» містяться дані щодо оплати вартості доставки товару «Freight Collect», що означає оплату по прибутті товару в порт призначення. Отже, в наданому до митного контролю коносаменті умови оплати тотожні. Якщо даний факт не відповідає дійсності необхідно надати 1 (першу) сторінку коносамента від 15.10.2020 №MEDUUA777819. Якщо ж інформація на вищезазначеній сторінці містить помітку «Freight Collect», що означає оплату по прибутті товару в порт призначення, то враховуючи, що до митного контролю надано рахунок на оплату транспортних послуг від 27.11.2020 № 392-м від ТОВ «Космос» платіж за транспортні послуги має бути здійснено. Крім того, документ містить посилання на договір від 12.06.2020 № ВД1206/01. Даний документ до митного контролю не надавався, отже відсутня можливість перевірки даних щодо умов надання послуг ТОВ «Космос», порядку оплати вартості таких послуг та інших умов договору, що мають значення для обчислення складових митної вартості товару. Будь-які платіжні документи щодо оплати транспортних послуг до митного контролю не надавались. Підтвердження здійсненої оплати відсутнє.
З урахуванням зазначеного, відповідно ч. 10 ст.58 МК України, відсутнє документальне підтвердження повноти включення до заявленого декларантом рівня митної вартості витрат, пов`язаних з доставкою товару до погодженого порту відвантаження та вартості навантаження на транспортний засіб (морське судно), що пов`язані з транспортуванням до місця ввезення на митну територію України.
На підставі п. 5 ст. 55 МК України в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості та за результатами розгляду наявних документів, здійснено контроль співставлення. У органу доходів і зборів відсутня інформація щодо вартості ідентичних та подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено за методом визначення митної вартості 2а) та 2б). Враховуючи положення ст. 61 МК України, при визначенні митної вартості товарів неможливо було застосувати методи 2а) та 2б) згідно статей 59 і 60 Кодексу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (ст.62, ст.63 МК України) неможливо застосувати у зв`язку із відсутністю об`єктивних, документально підтверджених даних, які піддаються обчисленню.
До товару № 1 застосовано другорядний метод визначення митної вартості - 2-г - резервний метод та винесено відповідне рішення про коригування митної вартості товару.
Митна вартість товару в рішенні скоригована до 4,76 доларів США за 1 кг., що значно більше ніж заявлена позивачем на рівні 4,46 доларів США за 1 кг.
Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.
Згідно статті 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до частини 1 статті 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Частиною 1 статті 52 Митного кодексу України встановлено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Згідно частини 2 статті 52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення органу доходів і зборів щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність органу доходів і зборів щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів (ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України).
Відповідно до частини 2 статті 53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Відповідно до частини 1 статті 51 та частини 1 статті 52 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
З цього приводу суд має зазначити, що згідно наданих документів п. 1.1 контракту № 03052017 від 03.05.2017 року був змінений додатковою угодою №8 від 15.07.2019 року, та викладений у такій редакції а саме: «Продавець продає, а покупець купує товар - Мигдаль. Вантажовідправник, умови поставки, оплати, кількість та ціна товару визначається додатками, оформленими на кожну окрему партію, і є невід`ємною частиною цього контракту».
Крім того, необхідно наголосити, що існує практика в зовнішньоекономічній торгівлі, згідно якої дані в проформі інвойсу мають для сторін формальний характер і не є обов`язковими до виконання, якщо сторони не погодили інше, тому що ні постачальник, ні покупець не знають наперед точну дату завантаження.
За результатами аналізу наданого до митного контролю коносамента від 15.10.2020 № MEDUUA777819 виявлено, що поставку партії товару, що надійшла у контейнері TTNU4273017, здійснено за ордерним коносаментом.
Відомості про отримувача ТОВ "Малбі Фудс" відсутні у товаросупровідних документах на морське перевезення партії товару (морський коносамент - BILL of Lading від 15.10.2020 № MEDUUA777819 містить помітку «to order» у гр. отримувач), що задекларовано як поставка на адресу ТОВ "Малбі Фудс".
Суд має зазначити, що вищевказані доводи відповідача не відповідають дійсності, оскільки універсальне позначення: «to order» постачальники нерідко використовують в транспортних документах, що не є порушенням, оскільки за контрактом вантажоодержувачем товару може виступати третя особа.
В оскаржуваному рішенні, крім зазначеного, відповідач стверджує про те, що задекларовані документи, що підтверджують відомості про відправника та отримувача партії товару, були наявні на дату складання коносаменту, що не кореспондується з відсутністю відомостей про отримувача у наданому до митного оформлення морському коносаменті. До митного контролю надано рахунок на оплату транспортних послуг від 27.11.2020 № 392-м від ТОВ «Космос». Крім того, документ містить посилання на договір від 12.06.2020 № ВД1206/01. Даний документ до митного контролю не надавався, отже відсутня можливість перевірки даних щодо умов надання послуг ТОВ «Космос», порядку оплати вартості таких послуг та інших умов договору, що мають значення для обчислення складових митної вартості товару. Будь-які платіжні документи щодо оплати транспортних послуг до митного контролю не надавались.
Частиною третьою статті 53 МК України передбачено, що, якщо документи, зазначені у частині другій статті 53 МК, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, га/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Крім цього, відповідно до частини шостої статті 54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення - митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу: 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Зміст статті 53, частин першої, другої та п`ятої статті 54, статті 58 МК України дає підстави для висновку, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись у достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 МК України та у випадках, встановлених цим Кодексом (якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни), письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.
Водночас, повідомляючи позивача про необхідність надати додаткові документи митний орган має обґрунтовувати свої вимоги щодо їх надання, узгоджуючи таке надання документів з правовою суттю правовідносин, які склалися між позивачем та його контрагентом.
Тобто, встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
При цьому, митний орган повинен витребувати ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України.
Такий висновок відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом України у постановах від 31 березня 2015 року №21-53а15 та №21-127а15.
Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідач не мав підстав витребувати у позивача додаткові документи для підтвердження митної вартості ввезеного товару, оскільки всі ті документи, які надавалися позивачем, не містили розбіжностей та мали всі складові для визначення митної вартості товару за ціною договору.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що вимога позивача про визнання протиправним та скасування Рішення про коригування митної вартості товарів №UA110130/2020/000144/1 від 30.11.2020 підлягає задоволенню.
Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси інших осіб.
Основною передумовою звернення до суду є порушення прав чи інтересів позивача у сфері публічно-правових відносин шляхом прийняття рішення, дією чи бездіяльністю відповідача (суб`єкта владних повноважень).
При цьому, обставину дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав, чи інтересів позивача має довести належними та допустимими доказами саме позивач.
Зміст порушених прав - це передбачені законом способи охорони прав та законних інтересів у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводяться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.
Порядок, умови та процедура повернення помилково та/або надміру сплачених платежів законодавчо врегульовані нормами Митного кодексу України, Податкового кодексу України і Бюджетного кодексу України.
Так, згідно із частинами першою - четвертою статті 301 МК України повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів здійснюється відповідно до Бюджетного кодексу України (далі - БК) та Податкового кодексу України (далі - ПК). У разі виявлення факту помилкової та/або надмірної сплати митних платежів митний орган не пізніше одного місяця з дня виявлення такого факту зобов`язаний повідомити платника податків про суми надміру сплачених митних платежів. Помилково та/або надміру зараховані до державного бюджету суми митних платежів повертаються з державного бюджету в порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів. Якщо надмірна сплата сум митних платежів сталася внаслідок помилки з боку посадових осіб митного органу, повернення надміру сплачених сум митних платежів здійснюється у першочерговому порядку.
Відповідно до пунктів 43.1 - 43.5 статті 43 ПК України помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 МК України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.
Відповідно до розділу III Порядку № 643, повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплаченої суми митних, інших платежів та пені здійснюється за заявою платника податків протягом 1095 днів від дня її виникнення.
Повернення сум відповідних митних платежів у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 301 МК України, здійснюється за умови, що заява подається не пізніше одного року з дня, наступного за днем виникнення обставин, що тягнуть та собою повернення сплачених сум митних платежів.
Відповідно до Порядку повернення коштів здійснюється на підставі заяви платника податку, що подається у довільній формі з обов`язковим зазначенням такої інформації:
1) причини повернення коштів бюджету ;
2) найменування платника (суб`єкта господарювання), код за ЄДРПОУ, або прізвище, ім`я та по батькові, реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті);
3) сума платежу, що підлягає поверненню;
4) реквізити рахунків для перерахування коштів.
Таким чином, наданню висновку про повернення надмірно сплачених коштів передує певна встановлена законодавством процедура, яка встановлює відповідні обов`язки як для суб`єкта владних повноважень, так і для платника податків.
В межах заявлених позовних вимог по даній справі судом вирішувалося питання правомірності прийнятого митницею рішення про коригування митної вартості, що стало підставою для сплати податків, та відповідно наявності у позивача права на повернення коштів, які він вважає надмірно сплаченими.
Таким чином, суд приходить до висновку про часткове задоволення адміністративного позову.
На підставі ст. 139 КАС України суд також вважає за необхідне присудити на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби судові витрати у розмірі 2270,00 грн.
Керуючись ст. ст. 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів №UA110130/2020/000144/1 від 30.11.2020 Дніпровської митниці Держмитслужби.
У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Присудити на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Малбі Фудс" за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби судові витрати у розмірі 2270,00 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.М. Олійник