Справа № 580/477/21
Суддя: А.М. Бабич
Дата ухвалення: 2021-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2021 року справа № 580/477/21

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово в складі головуючого судді Бабич А.М., розглянувши в залі суду в порядку загального позовного письмового провадження адміністративний позов ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "БУДКОМПЛЕКТ УМАНЬ" до ВІДДІЛУ АРХІТЕКТУРИ, МІСТОБУДУВАННЯ ТА КАДАСТРУ УМАНСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ, ВІДДІЛУ ДЕРЖАВНОГО АРХІТЕКТУРНО-БУДІВЕЛЬНОГО КОНТРОЛЮ УМАНСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування рішень,

УСТАНОВИВ:

У Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "БУДКОМПЛЕКТ УМАНЬ" (20300, Черкаська обл., місто Умань, вулиця Шолом Алейхема, будинок 30; ) (далі позивач) до ВІДДІЛУ АРХІТЕКТУРИ, МІСТОБУДУВАННЯ ТА КАДАСТРУ УМАНСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (20300, Черкаська обл., місто Умань, вулиця Кизила Андрія, будинок 3А; ) (далі відповідач 1), ВІДДІЛУ ДЕРЖАВНОГО АРХІТЕКТУРНО-БУДІВЕЛЬНОГО КОНТРОЛЮ УМАНСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (20300, Черкаська обл., місто Умань, вулиця Кизила Андрія, будинок 3А; ) (далі відповідач 2), в якому з урахуванням заяв про зміну предмету позову (вх. від 05.02.2021, 08.02.2021 та від 09.03.2021) просив:

1) визнати протиправним і скасувати рішення:

рішення відповідача 1 від 11.01.2021, яким скасовано містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва «Будівництво багатоповерхового житлового будинку з об`єктами обслуговування на АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :02:005:1124, реєстраційний номер 259/15-14 від 09.10.2020, замовник позивач»;

наказ відповідача 2 від 11.01.2021 №2, яким скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 09.11.2020 №ЧК73 на вказаний вище об`єкт;

припис від 21.01.2021 №1 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, складений головним спеціалістом відповідача 2 ОСОБА_1 , який вимагає зупинити виконання будівельних робіт на зазначеному об`єкті будівництва до усунення допущених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

припис від 21.01.2021 №2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів, і правил, складений головним спеціалістом відповідача 2 ОСОБА_1 , який вимагає усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил до 21.03.2021,-

2) визнати протиправними дії відповідача 1, якими 11.01.2021 скасовано містобудівні умови та обмеження для проектування вказаного вище об`єкту будівництва.

Додатково просив стягнути з відповідачів на його користь судові витрати зі сплати судового збору.

В обґрунтування позивач зазначив, що у відповідачів відсутні повноваження та правові підстави для прийняття оскаржуваних рішень і спірних дій.

10.02.2021 суд постановив ухвалу про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття загального позовного провадження. Задовольнив клопотання позивача (вх.від 04.02.2021) про витребування доказів.

22.02.2021 на електронну адресу суду та 24.02.2021 засобами поштового зв`язку надійшов відзив відповідача 1, в якому просив суд відмовити у задоволенні позову повністю. Стверджує, що оскаржуваного рішення від 11.01.2021 про скасування містобудівних умов та обмежень відповідного об`єкта будівництва не існує. 21.02.2018 КМУ прийняв постанову №92, якою скасував необхідність розробки історико-містобудівного обґрунтування в тих історичних населених місцях, де в установленому порядку розроблені та затверджені історико-архітектурні опорні плани. 01.01.2019 інститут історико-містобудівного обґрунтування ліквідовано. Проектна документація на нове будівництво, реконструкцію та капітальний ремонт в історичних населених місцях розробляється виключно до затверджених в установленому порядку історико-архітектурних опорних планів. За його відсутності будь-яке нове будівництво, реконструкція та капітальний ремонт є неможливим. У позивача станом на дату подання повідомлення та початку будівельних робіт, у т.ч. на дату подання позову відсутня проектна документація на нове будівництво, яка би відповідала нормам чинного законодавства України. Об`єкт нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , - знаходиться в межах охоронної зони історико-культурного центру та безпосередньо в межах охоронної зони пам`ятки « ОСОБА_2 1811 року». Листи мають інформативний характер та не можуть бути скасовані судом. Уманська міська рада рішенням від 31.07.2020 №5.80-81/7 затвердила проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку з об`єктами торгово-розважальної та ринкової інфраструктури площею 0,0562га, кадастровий номер :02:005:1124. На дату звернення договір оренди з позивачем припинено. Під час перевірки відповідач 2 установив невідповідність об`єкта будівництва вимогам будівельних норм, стандартів і правил та норм. Відповідний об`єкт не може бути віднесений за класом до СС1 у зв`язку з перебуванням на земельній ділянці в межах охоронної зони об`єкту культурної спадщини відповідно до закону. Тому наказом відповідача 2 від 11.01.2021 №2 скасоване право позивача на початок будівельних робіт, набуте згідно з повідомленням №ЧК73 від 09.11.2020. Будівельні роботи без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини.

24.02.2021 на адресу суду надійшов відзив відповідача 2 з проханням у задоволенні позову відмовити повністю з підстав аналогічним, на які посилається у відзиві відповідач 1.

25.02.2021 позивач надав суду письмову відповідь на відзиви, в якій наполягає на допущенні відповідачами процедурних порушень та порушенні меж владних повноважень, визначених законом. Скасування наданих позивачу містобудівних умов і обмежень відбулося за відсутності звернення позивача чи рішення суду. 21.01.2021 позивач отримав повідомлення щодо їх скасування у зв`язку з набуттям чинності постанови Верховного Суду від 23.01.2020 у справі №2-а/7780/11 з метою недопущення міжнародного суспільного резонансу, спричиненого організацією будівництва в орієнтовних межах території місць давніх поховань «Давні поховання єврейського цвинтаря, ХІХ століття, що знаходиться за адресою: Черкаська область, м.Умань, вул.Пушкіна, Григорія Косинки, Володимира Мономаха». Однак позивач не був стороною спору і цим рішенням суд не зобов`язав скасувати позивачу містобудівні умови та обмеження, які позивач отримав лише 09.11.2020. Також просить врахувати, що ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду у справі №580/697/21 у порядку забезпечення позову зупинене рішення Уманської міської ради щодо відмови у продажу позивачу шляхом викупу земельної ділянки та припинення права користування нею. Передбачених законом підстав для скасування повідомлення про початок будівельних робіт відповідачами не дотримано, оскільки не відбулося звернення до суду з відповідним позовом. Позапланову перевірку відповідач 2 вчинив після прийняття спірного наказу від 11.01.2021, а саме з 18.01.2021 до 21.01.2021, про що зазначено в акті перевірки №1.

23.03.2021 на адресу суду надійшло клопотання відповідача 2 про розгляд справи за його відсутності.

Під час підготовчого провадження суд прийняв до розгляду заяву позивача про зміну предмета позову (вх. від 09.02.2021), якою доповнено склад позовних вимог, відмовив у задоволенні клопотання відповідача 1 про залучення до участі у справі в якості третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Міжнародного Благодійного Фонду імені Рабі Нахмана з Бреславу та Управління культури та охорони культурної спадщини Черкаської обласної державної адміністрації. У підготовчому засіданні 23.03.2021 суд задовольнив клопотання сторін про розгляд справи за їх відсутності, закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті у письмовому провадженні.

Дослідивши письмові докази, оцінивши заявлені доводи сторін, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову з огляду на таке.

17.05.2019 позивач уклав договір купівлі-продажу нежитлового приміщення з Відділом з питань комунальної власності та земельних відносин Уманської міської ради (), посвідчений приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Черкаської області Черповицькою І.Ю., на підставі якого набув шляхом викупу право власності на комплекс будівель і споруд насосної станції « ІНФОРМАЦІЯ_1 », розташований на АДРЕСА_1 . Відповідно до п.1.5 вказаного договору зазначений об`єкт перебуває у користуванні позивача згідно з договором оренди від 22.07.2016.

Відповідне право власності позивача зареєстроване, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. Акт приймання-передачі підписаний сторонами договору 17.05.2019.

31.07.2020 Уманська міська рада прийняла рішення №5.80-81/7:

про затвердження позивачу проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки зі зміною цільового призначення для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку з об`єктами торгово-розважальної інфраструктури площею 0,0562 га (кадастровий номер :02:005:1124) за адресою: вул.Володимира Мономаха, 4а, - віднесено до категорії земель житлової та громадської забудови;

надання позивачу в користування на умовах оренди вказаної земельної ділянки.

05.08.2020 позивач уклав з Уманською міською радою на підставі рішення останнього від 31.07.2020 №5.80-81/7 договір оренди землі: земельної ділянки з кадастровим номером :02:005:1124 для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку з об`єктами торгово-розважальної та ринкової інфраструктури, площею 0,0562га за адресою: м.Умань, вул.Володимира Мономаха, 4а,- за рахунок земель комунальної власності Уманської міської ради, які віднесені до категорії земель житлової та громадської забудови (далі Договір оренди землі). Відповідно до п.5 цього договору строк його дії до 31.07.2045 (25років).

Пунктами 13-15 Договору оренди землі визначено умови використання землі:

цільове призначення 02.10 для будівництва і обслуговування багатоквартирного будинку з об`єктами торгово-розважальної та ринкової інфраструктури;

використання за цільовим і функціональним призначенням;

забороняється самовільна забудова земельної ділянки.

Зазначене речове право на землю зареєстроване 27.08.2020, що підтверджується відповідним Витягом з Державного реєстру речових прав.

09.10.2020 відповідач 1 затвердив позивачу містобудівні умови та обмеження (реєстраційний номер ЄДЕССБ MU01:6025-2854-7333-8477) для проектування об`єкта нового будівництва «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з об`єктами обслуговування» (далі Об`єкт будівництва) за адресою: м.Умань, вул.Володимира Мономаха, кадастровий номер земельної ділянки :02:005:1124 (функціональне призначення Ж-4 зона змішаної багатоповерхової житлової забудови та громадської забудови, згідно з документом про затвердження змін до детального плану території житлової та громадської забудови, обмеженої вулицями Челюскінців, Косинки Григорія, Тургенєва та Східною), - про що видав наказ №25/15-14 (далі Містобудівні умови).

Вказані Містобудівні умови встановлюють:

1) 29м (остаточну висоту будівлі уточнити проектною документацією за умови дотримання ДБН Б.2.2-12-2019 «Планування і забудова територій» та детального плану території, ісоляції вимог і нормативних відстаней до оточуючих будівель та споруд і рельєфу території);

2) максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки розрахувати відповідно до пункту 6.1.14, таблиці ДБН б.2.2-12-2019 «Планування забудови територій» з урахуванням поверховості будинку. При розрахунку відсотку забудови врахувати вимоги пункту 6.1.28, абзац другий примітки пункту 6.1.22 ДБН Б.2.2-12-2019. Проектування вести з урахуванням вимог ДБН в.2.3-5-208 «Вулиці та дороги населених пунктів»;

3) 450осіб/га (Розрахункову щільність населення територій треба приймати відповідно до додатку В.1 ДБН Б.2.2-12-2019 «Планування і забудова територій»);

4) відстань від об`єкта до меж земельної ділянки: м при проектуванні розмістити об`єкт будівництва, у т.ч. приямки, вхідні групи, сходи та інші конструктивні елементи будівлі дренажі, оглядові колодязі і мережі, що обслуговують будівлю в межах земельної ділянки. Забезпечити відступи від стіни для проїзду пожежної машини згідно з вимогами ДБН Б.2.2-12-2019 «Планування і забудова територій». Забезпечити виконання статті 17 Земельного кодексу України, в тому числі щодо забезпечення рівних прав на забудову власників або користувачів суміжних земельних ділянок з урахуванням протипожежних розривів до меж земельних ділянок до червоних ліній: м Проектування об`єкту передбачити на значній відстані до червоної лінії вулиці Пушкіна з дотриманням санітарних розривів і протипожежних відстаней до існуючих будинків і споруд відповідно до функціонального призначення суміжних споруд, державних будівельних норм та нормативно-правових актів, не порушуючи межі земельної ділянки. При проектуванні дотримуватися вимог ДБН В.2.2-9:2018 «Громадські будинки та споруди. Основні положення» та ДБН В.2.3-15:2007 «Споруди транспорту. Автостоянки і гаражі для легкових автомобілів». При проектуванні розмістити об`єкт будівництва, в тому числі приямки, вхідні групи, сходи та інші конструктивні елементи будівлі, дренажі, оглядові колодязі і мережі, що обслуговують будівлю в межах земельної ділянки;

до існуючих інженерних мереж: м згідно з наявними даними на прилеглій до плями забудови території наявні інженерні мережі: кабельна електрична мережа, каналізація, водопровід, повітряна лінія електропередач. Передбачити відстані від існуючих інженерних мереж до об`єкта будівництва у відповідності до вимог ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» з узгодженням проекту будівництва з власниками інженерних мереж, які потрапляють у зону будівництва: водопровід - 5,0 м, самопливна каналізація - 3,0м. Охоронні зони електричних мереж згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 04.03.1997 №209 (для повітряних ліній напругою до 1 кВ - 2 м, до 20кВ - 10м., 35 кВ - 15 м., кабельна лінія електропередач - 1,0м;

до існуючих будинків і споруд: 12м передбачити вільні зони для під`їзду автомобілів швидкої медичної допомоги, пожежної, рятувальної, аварійно-відновлювальної техніки. Під`їзд до об`єкта забезпечити єдиною системою з урахуванням функціонального призначення прилеглих вулиць, інтенсивності транспортного, пішохідного та велосипедного руху, характеру забудови, вимог до охорони навколишнього природного середовища, вимог наявної містобудівної документації проектним рішенням передбачити необхідну розрахункову кількість місць зберігання транспортних засобів згідно з таблицею 10.7, п.10.8.1, розділу 10.8 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування і забудова територій». При необхідності передбачити місця для розміщення реклами відповідно до Закону України «Про рекламу»;

5) межі історичних ареалів - згідно зі схемою планувальних обмежень детального плану території ділянка потрапляє в зону планувальних обмежень центрально-міського історичного ареалу, історико-архітектурного заповідника «Стара Умань» та історико-культурного центру брацлавських хасидів». Виконати вимоги Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про архітектурну діяльність», Закону України «Про охорону культурної спадщини», врахувати вимоги розділу 13 ДБН 5.2.2-12:2019. В об`ємно-просторовому рішенні забезпечити композиційну узгодженість з оточуючим сформованим середовищем. Відповідно до статі 14 Закону України «Про архітектурну діяльність» містобудівне та архітектурне проектне рішення об`єкта погодити з Департаментом культури та взаємозв`язків з громадськістю Черкаської облдержадміністрації та з головним архітектором міста Умань. Архітектурне рішення будинку запроектувати з урахуванням стилістичної особливості забудови мікрорайону. Розробити паспорт кольорового опорядження фасадів з використанням сучасних високоякісних матеріалів. Передбачити виконання вимог Державних санітарних норм і правил та екологічного законодавства з дотриманням вимог природоохоронного законодавства (ДБН А.2.2-1-2003), максимальне збереження зелених насаджень, а також передбачити благоустрій прилеглої території з декоративним мощенням тротуарною плиткою, озелененням прилеглої території, зовнішнім освітленням, сучасними декоративними вуличними меблями та урнами для сміття відповідно до Програми благоустрою міста Умань. Проектною документацією передбачити виконання заходів з енергозбереження з урахуванням вимог ДБН В.2.6-31:2016 «Теплова ізоляція будівель» та відповідних діючих нормативно-правових актів. Зазначити в проекті та забезпечити збереження державних геодезичних знаків на майданчику, якщо вони є в наявності - 562 м2;

6) об' єктів існуючих інженерних мереж:

передбачити відстані до існуючих інженерних мереж до запроектованого об`єкта відповідно до вимог ДБН 5.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» з узгодженням проекту будівництва з власниками інженерних мереж, які потрапляють у зону бyдiвництвa, від фундаментів об`єкта до: водопровід і напірна каналізація 5,0м самопливна каналізація - 3,0м, газопроводи горючих газів тиску МПа: низького 0,005 - 2м, середнього - понад 0,и05 до 0,3 - 4м., високого від 0,3 до 0,6 - 7м., високого понад 0,6 до 1,2 - 10,0м., кабелі силові всіх напруг і телекомунікаційні кабелі - 0,6м. Витримати охоронні зони згідно з дод. И.1, И.2, И.З ДБН 5.2.2-12:2019 від існуючих та запроектованих інженерних комунікацій або тих, що не підлягають перенесенню. Місце проходження та охоронні зони існуючих інженерних комунікацій погодити з інженерними службами міста; при проектуванні об`єкта передбачити його підключення до інженерних мереж міста, особливу увагу приділити заходам щодо відведення каналізаційних стоків. Отримати ТУ в ввідних інженерних служб міста, необхідних для функціонування об`єкта;

розробити заходи щодо збереження безперебійного інженерного забезпечення прилеглих будинків і споруд. Передбачити вільні зони для під`їзду автомобілів швидкої медичної допомоги, пожежної, рятувальної та аварійно-відновлювальної техніки. Врахувати вимоги ДБН А.2.2-3.2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», Правил приєднання електроустановок до електричних, наказу Міністерства з питань житлово-комунального господарства України «Про затвердження Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України». Інженерні вишукування виконувати відповідно до державних норм та правил. Здійснювати геодезичний контроль параметрів об`єкту згідно з ДБН В.1.3-2:2010 «Геодезичні роботи у будівництві», який полягає в: геодезичній перевірці інженерних мереж проектним вимогам; виконавчому геодезичному зніманні планового та висотного фактичного положення підземних інженерних мереж, які надати до Відділу архітектури, містобудування та кадастру Уманської міської ради для занесення до інформаційного ресурсу містобудівного кадастру м. Умань - 2 м.

09.11.2020 позивач надав відповідачу 1 письмове повідомлення (вх. відповідача 1 №477/13-09, зареєстроване за №ЧК73) про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, які за класом наслідків належить до об`єктів із незначними наслідками ССІ - «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з об`єктами обслуговування за адресою: вул.Володимира Мономаха, 4-А, м.Умань Черкаської області». Загальна площа об`єкта відповідно до проектної документації 1620,83кв.м. (площа забудови 287,30кв.м., земельної ділянки 562 кв.м.). Поверховість об`єкта 3 поверхи.

11.01.2021 відповідач 2 видав наказ №2 (а.с.115), згідно з яким відповідно до ч.2 ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та на підставі листа Відділу архітектури, містобудування та кадастру Уманської міської ради від 11.01.2020 №4/15-08 у зв`язку зі скасуванням містобудівних умов та обмежень №259/15-14 від 09.10.2020 визнав такою, що треба вважати скасованою, реєстрацію повідомлення позивача про початок виконання будівельних робіт щодо вказаного вище об`єкту будівництва, а також доручив забезпечити невідкладне направлення копії цього наказу до Державної архітектурно-будівельної інспекції України для виключення запису щодо реєстрації повідомлення від 09.10.202 №ЧК73 з єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих і будівельних робіт та засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

11.01.2021 відповідач 1 листом вих.№13/13-20 повідомив позивачу про надходження на його адресу від відповідача 2 листа про скасування вказаного вище повідомлення про початок будівельних робіт і винесення ним про це наказу від 11.01.2020 №2.

Листом від 11.01.2021 №5/15-08 відповідач 2 повідомив позивача про вказане скасування у зв`язку з набуттям чинності постановою Верховного Суду від 23.01.2020 (справа №2-а/7780/11) з метою недопущення міжнародного суспільного резонансу, спричиненого організацією будівництва в орієнтовних межах території місць давніх поховань «Давні поховання єврейського цвинтаря, ХІХ століття, що знаходиться за адресою: Черкаська область, м.Умань, вул.Пушкіна, Григорія Косинки, Володимира Мономаха». У додатку додано Містобудівні обмеження (скасовані).

У періоді з 18.01.2021 до 21.01.2021 головний спеціаліст відповідача 1 ОСОБА_1 на підставі посвідчення №1 від 05.01.2021 провів позаплановий захід щодо вказаного об`єкта, про що склав акт №1 (далі Акт). У ньому зафіксував (розділ VI) виявлені порушення вимог п.1 ч.1 ст.34 закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.13 постанови Кабінету Міністрів України №466:

за адресою вул.Володимира Мономаха, 4а у м.Умань позивач проводить роботи з будівництва багатоквартирного житлового будинку з об`єктами обслуговування без права на їх виконання;

на момент перевірки демонтується капітальна споруда, що розміщена на вказаній земельній ділянці;

одночасно 11.01.2021 начальник Відділу виніс наказ №2 про скасування повідомлення від 09.11.2020 про початок виконання будівельних робіт за №ЧК73, про що направлено повідомлення від 11.01.2021 №13/13-20.

Позивач в Акті зазначив, що будівельні роботи виконував на підставі вказаного вище повідомлення про початок будівельних робіт.

21.01.2021 головний спеціаліст відповідача 1 Бондаренко Ю.П. на підставі вказаного Акту видав спірні приписи:

№1 про зупинення підготовчих та будівельних робіт до усунення допущених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

№2 про усунення виявлених вказаних вище порушень до 21.03.2021.

Тому позивач звернувся з вищевказаним позовом у суд.

Спірні правовідносини регулюються законами України від 16 листопада 1992 року

№2780-XII «Про основи містобудування» (далі ЗУ №2780-XII), від 17 лютого 2011 року №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі ЗУ №3038-VI), 5 квітня 2007 року №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі ЗУ №877-V), від 8 червня 2000 року №1805-III «Про охорону культурної спадщини» (далі ЗУ №1805-III) та підзаконними нормативно-правовими актами.

Державне регулювання у сфері містобудування згідно з ч.1 ст.8 ЗУ №2780-XII полягає в:

плануванні територій на загальнодержавному, регіональному та місцевому рівнях;

аналізі стану містобудування, прогнозуванні його розвитку;

підготовці, затвердженні та реалізації державних, регіональних і місцевих містобудівних програм, містобудівної документації;

координації взаємодії суб`єктів містобудівної та архітектурної діяльності;

наданні вимог щодо урахування державних інтересів під час розроблення містобудівної документації;

проведенні експертизи містобудівної документації та проектів конкретних об`єктів;

розробці і затвердженні будівельних норм, кошторисних норм, нормативів і правил;

контролі за дотриманням законодавства у сфері містобудування, норм, вимог вихідних даних, затвердженої містобудівної документації та проектів конкретних об`єктів, раціональним використанням територіальних і матеріальних ресурсів при проектуванні та будівництві;

контролі за дотриманням вимог щодо охорони культурної спадщини та збереженням традиційного характеру середовища населених пунктів;

ліцензуванні видів господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми та значними наслідками, за переліком видів робіт та в порядку, що визначаються Кабінетом Міністрів України.

Компетенція сільських, селищних, міських рад та їх виконавчих органів у сфері містобудування визначена в ст.12 ЗУ №2780-XII.

Так, до компетенції сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування на відповідній території належить затвердження відповідно до законодавства місцевих програм, генеральних планів відповідних населених пунктів, планів зонування територій, а за відсутності затверджених в установленому законом порядку планів зонування території - детальних планів територій.

Місцеві ради вирішують інші питання у сфері містобудування відповідно до закону, а також можуть делегувати вирішення питань, що належать до їх компетенції, своїм виконавчим органам або відповідним місцевим державним адміністраціям.

До компетенції виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування належать:

затвердження детальних планів територій за наявності затверджених в установленому законом порядку планів зонування території;

визначення територій для містобудівних потреб;

внесення пропозицій щодо встановлення і зміни меж населених пунктів відповідно до закону.

Питання у сфері містобудування, віднесені до компетенції сільських, селищних, міських рад та їх виконавчих органів, можуть розглядатися на засіданнях громадських та архітектурно-містобудівних рад, утворених відповідно до законодавства.

Компетенція виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування визначена в ст.14 ЗУ №2780-XII.

Зокрема, до компетенції виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування належать:

визначення території для містобудівних потреб згідно з рішенням відповідної ради;

встановлення в межах своїх повноважень на відповідній території режиму використання та забудови земель, на яких передбачена перспективна містобудівна діяльність;

надання відповідно до закону містобудівних умов і обмежень забудови земельних ділянок;

забезпечення в установленому законодавством порядку розробки і подання на затвердження відповідних рад місцевих містобудівних програм, генеральних планів, детальних планів, планів червоних ліній;

надання (отримання, реєстрація), відмова у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у випадках та відповідно до вимог, встановлених законом;

організація охорони культурної спадщини;

організація робіт, пов`язаних із створенням і веденням містобудівного кадастру населених пунктів;

забезпечення в установленому законом порядку державного контролю за дотриманням законодавства, затвердженої містобудівної документації під час планування та забудови відповідних територій;

зупинення у випадках, передбачених законом, будівництва, яке проводиться з порушенням містобудівної документації та проектів окремих об`єктів, а також може заподіяти шкоду навколишньому природному середовищу;

здійснення контролю за забезпеченням надійності та безпечності експлуатації будинків і споруд незалежно від форми власності в районах, що зазнають впливу небезпечних природних і техногенних явищ та процесів.

Виконавчі комітети сільських, селищних і міських рад вирішують й інші питання містобудівної діяльності, визначені законом.

Оскільки спірні правовідносини виникли щодо вказаного вище об`єкта будівництва, що здійснюється на земельній ділянці, цільове призначення якої та право оренди набуте позивачем у визначений законом спосіб, суд урахував ч.2 ст.24 ЗУ №3038-VI, згідно з якою зміна функціонального призначення територій не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, які були передані (надані) у власність чи користування до встановлення нового функціонального призначення територій.

Забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Режим забудови територій, визначених для містобудівних потреб, встановлюється відповідно до ч.1 ст.25 ЗУ №3038-VI у генеральних планах населених пунктів, планах зонування та детальних планах територій.

Згідно з ч.2 ст.26 ЗУ №3038-VI суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Відповідно до ч.4 вказаної статті Закону право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Частина 5 ст.26 ЗУ №3038-VI встановлює, що проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

4-1) проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування);

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Згідно з ч.1 ст.29 ЗУ №3038-VI основними складовими вихідних даних є:

1) містобудівні умови та обмеження;

2) технічні умови;

3) завдання на проектування.

Фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна відповідно до ч.2 вказаної статті Закону одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва.

Містобудівні умови, обмеження та технічні умови для проектування об`єктів будівництва в рамках здійснення державно-приватного партнерства або реалізації проекту, що здійснюється на умовах концесії, можуть надаватися приватному партнеру, концесіонеру на підставі документа, що засвідчує право користування земельною ділянкою, виданого підприємству, установі, організації, що є балансоутримувачем майна, що передається у концесію, за умови, що така земельна ділянка (або її частина) відповідно до положень договору необхідна для здійснення державно-приватного партнерства або реалізації проекту, що здійснюється на умовах концесії.

Надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову в їх наданні відповідно до ч.6 ст.29 ЗУ №3038-VI здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом 10 робочих днів з дня реєстрації заяви, затверджується наказом такого органу.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.1 ЗУ №3038-VI містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Як встановлено вище, Містобудівні умови позивачу затверджені наказом від 09.10.2020 №25/15-14. Докази скасування його, як акту розпорядчого характеру, або видачі у незаконний спосіб відсутні.

Згідно з ч.8 ст.29 ЗУ №3038-VI містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника.

Внесення змін до містобудівних умов та обмежень може здійснювати орган, що їх надав, за заявою замовника або за рішенням суду.

Скасування містобудівних умов та обмежень здійснюється:

1) за заявою замовника;

3) за рішенням суду.

У разі скасування за рішенням суду містобудівних умов та обмежень посадові особи відповідного уповноваженого органу містобудування та архітектури несуть відповідальність згідно із законом.

Отже, законом визначено вичерпний перелік підстав, за наявності яких містобудівні обмеження можуть бути скасовані: рішення суду або заява замовника. У заявлених спірних правовідносинах позивач, як замовник вказаного будівництва, такої заяви не подавав та відсутні рішення судів щодо таких обставин.

Тому суд дійшов висновку про обґрунтованість доводів позивача про недотримання відповідачем 2 вимог закону щодо підстав та виходу за межі владних повноважень щодо скасування наданих позивачу містобудівних обмежень та умов. Зважаючи, що надання їх відбувається шляхом затвердження наказом і такий наказ щодо позивача є чинними, дії з їх скасування листом не відповідають порядку та межам владних управлінських функцій відповідача 1, а також правовим підставам, вказаним вище.

Оскільки прийняття відповідачем 1 рішення від 11.01.2021, заявленого предметом спору, не підтверджено та відповідачі у відзивах зазначили суду про відсутність такого факту, відсутні докази скасування згаданого вище наказу від 09.10.2020 №25/15-14 актом розпорядчого характеру, відповідна позовна вимога не є обґрунтованою та задоволенню не підлягає. Натомість протиправними є спірні дії відповідача 1, якими скасовані надану позивачу Містобудівні умови та обмеження, підтвердження вчинення яких наявне в ЄДЕССБ: MU01:6025-2854-7333-8477.

З приводу іншої частини позовних вимог суд урахував таке.

Проектна документація згідно з абзацом першим ч.1 ст.31 ЗУ №3038-VI на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником.

Питання класів наслідків (відповідальності) будівель і споруд врегульоване в ст.32 ЗУ №3038-VI.

Зокрема, клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.

Він визначається відповідно до вимог будівельних норм і правил, затверджених згідно із законодавством, для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).

Усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності):

незначні наслідки - СС1;

середні наслідки - СС2;

значні наслідки - СС3.

До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти:

характеристики можливих наслідків від відмови (стану об`єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують:

рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - 50 осіб;

рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об`єкті, - 100 осіб;

рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат (до розрахунку збитків не включаються збитки замовників будівництва, які будують об`єкти без залучення коштів державного або місцевого бюджетів, кредитних коштів, наданих під державні гарантії, коштів державних та комунальних підприємств, бюджетних установ);

пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини";

нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам`ятки);

об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки";

житлові будинки понад чотири поверхи;

об`єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" (крім об`єктів, які виробляють електричну енергію з енергії вітру, за умови позитивного висновку уповноваженого органу з оцінки впливу на довкілля).

До значних наслідків (СС3) відносяться такі об`єкти:

пам`ятки культурної спадщини, визначені відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини";

об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки";

житлові, громадські або багатофункціональні будівлі заввишки понад 100 метрів та/або з рівнем можливої небезпеки для здоров`я і життя людей понад 400 осіб, які постійно перебувають на об`єкті.

Віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва.

Об`єкту присвоюється найвищий клас наслідків (відповідальності) за одним із критеріїв, встановлених частиною п`ятою цієї статті.

Правильність визначення класу наслідків (відповідальності) перевіряється під час проведення експертизи проектів, якщо здійснення такої експертизи є обов`язковим відповідно до закону.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Суд урахував, що в заявлених спірних правовідносинах на час виникнення спору не було визначено іншого класу наслідків вказаного вище об`єкту будівництва, аніж які визначені позивачем.

Доводи відповідачів про недотримання історико-архітектурних опорних планів та знаходження об`єкта будівництва безпосередньо в межах охоронної зони пам`ятки « ОСОБА_2 1811 року» не враховану з наступних підстав.

Відповідно до ст.1 ЗУ №1805-III пам`ятка культурної спадщини (далі - пам`ятка) - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Охорона культурної спадщини - система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини.

Зони охорони пам`ятки (далі - зони охорони) - встановлювані навколо пам`ятки охоронна зона, зона регулювання забудови, зона охоронюваного ландшафту, зона охорони археологічного культурного шару, в межах яких діє спеціальний режим їх використання.

Визначення меж територій пам`яток місцевого значення та затвердження їхніх зон охорони, забезпечення захисту об`єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування або пошкодження згідно з п.4 ч.1 ст.6 ЗУ №1805-III належить до повноважень органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції.

Визначення меж територій пам`яток національного значення та затвердження їх зон охорони, охоронюваних археологічних територій, історичних ареалів населених місць, заборона будь-якої діяльності юридичних або фізичних осіб, що створює загрозу об`єкту культурної спадщини, видатній універсальній цінності об`єкта всесвітньої спадщини або порушує законодавство у сфері охорони культурної спадщини згідно з положеннями ст.5 ЗУ №1805-III належить до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини.

Згідно зі ст.30 ЗУ №1805-III органи охорони культурної спадщини зобов`язані заборонити будь-яку діяльність юридичних або фізичних осіб, що створює загрозу пам`ятці або порушує законодавство, норми і правила у сфері охорони культурної спадщини. Приписи органів охорони культурної спадщини є обов`язковими для виконання всіма юридичними та фізичними особами.

Органи місцевого самоврядування, на території яких не створено органів охорони культурної спадщини, зобов`язані заборонити будь-яку діяльність юридичних або фізичних осіб, що створює загрозу пам`ятці, негайно повідомивши про це відповідний орган охорони культурної спадщини місцевого органу виконавчої влади.

Органи місцевого самоврядування зобов`язані повідомляти відповідні органи охорони культурної спадщини про бездіяльність власника або уповноваженого ним органу, особи, яка набула права володіння, користування чи управління, що створює загрозу пам`ятці.

У заявлених спірних правовідносинах уповноважений орган, що реалізує державну політику в сфері охорони культурної спадщини, жодних рішень і дій з приводу будівництва позивачем вказаного вище об`єкту не приймали та не вчиняли. Такі обставини не зазначені в Акті перевірки як порушення у та спірних приписах, як підстави їх прийняття.

Відповідно до ч.1 ст.32 ЗУ №1805-III з метою захисту традиційного характеру середовища окремих пам`яток, їх комплексів (ансамблів), історико-культурних заповідників, історико-культурних заповідних територій навколо них мають встановлюватися зони охорони пам`яток: охоронні зони, зони регулювання забудови, зони охоронюваного ландшафту, зони охорони археологічного культурного шару.

Межі та режими використання зон охорони пам`яток визначаються відповідною науково-проектною документацією і затверджуються відповідним органом охорони культурної спадщини.

Порядок визначення та затвердження меж і режимів використання зон охорони пам`яток та внесення змін до них встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини.

Жодного належного, допустимого та достовірного доказу перебування об`єкту будівництва позивача в межах, встановлених у визначеному законом порядку, охоронних зон пам`яток архітектури суду не надано. Водночас у змісті Містобудівних обмежень вказано про місцезнаходження земельної ділянки Об`єкта будівництва в зоні саме планувальних обмежень центрально-міського історичного ареалу, історико-архітектурного заповідника «Стара Умань» та історико-культурного центру брацлавських хасидів. Отже, на час отримання повідомлення про початок будівельних робіт та звернення щодо затвердження містобудівних обмежень і умов відповідачам було відомо місцезнаходження Об`єкта будівництва, не визначені межі охоронних зон, що не перешкодило затвердити вказаний документ.

Положеннями ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Крім того, у таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Оскільки спірні дії та рішення не містили в обґрунтуваннях такої підстави, як здійснення нового будівництва в межах затверджених охоронних зон пам`ятки архітектури, відсутність у позивача проектної документації на нове будівництво, реконструкцію та капітальний ремонт в історичних населених місцях згідно з історико-архітектурним опорним планом, такі доводи відповідачів безпідставні.

Згідно з п.1 ч.1 ст.34 ЗУ №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч.2 ст.34 ЗУ №3038-VI зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України.

Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд згідно з ч.1 ст.37 ЗУ №3038-VI надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт. Відповідно до ч.2 вказаної статті Закону він видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Порядок видачі та анулювання дозволу на виконання будівельних робіт визначається Кабінетом Міністрів України.

Суд урахував відсутність доказів щодо здійснення оцінки впливу будівництва, виконуваного позивачем, на довкілля.

Абзац перший ч.4 ст.34 ЗУ №3038-VI встановлює, що реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт відповідно до ч.5 ст. 34 ЗУ №3038-VI здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю. Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, згідно з ч.7 вказаної статті Закону вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Згідно з ч.7 ст.36 ЗУ №3038-VI право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт;

2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;

3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

Наявність жодної зі вказаних підстав у заявлених спірних правовідносинах не доведено.

Абзац десятий ч.9 ст.36 ЗУ №3038-VI встановлює, що право на виконання будівельних робіт вважається припиненим з дати внесення/включення відомостей про припинення такого права до Реєстру будівельної діяльності.

Оскільки визначених ч.7 ст.36 ЗУ №3038-VI обставин і фактів не доведено, обґрунтованим є твердження позивача про відсутність правових підстав для прийняття відповідачем 2 спірного наказу від 11.01.2021 №2 про скасування його повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Тому вказаний наказ є протиправним і підлягає скасуванню.

З приводу посилань відповідачів на постанову Верховного Суду від 23 січня 2020 року в справі №2-а/7780/11 суд урахував.

Вказаним рішенням переглядалися в касаційному порядку рішення Львівського окружного адміністративного суду від 21.01.2019 та постанова Восьмого апеляційного адміністративного суду від 25.07.2019.

Спір розглядався згідно з позовною заявою, поданою у березні 2007 року представництвом Американського об`єднання комітетів для євреїв бувшого Радянського Союзу до Виконавчого комітету Уманської міської ради Черкаської області, Уманської міської ради Черкаської області, Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Управління містобудування та архітектури міськвиконкому Уманської міської ради, про:

визнання історичних меж давніх поховань на Стародавньому Єврейському кладовищі, що знаходяться в м.Умань між вул.Пушкіна, Бєлінського, Пєровської;

визнання давніх поховання в межах Стародавнього Єврейського кладовища у м.Умань об`єктом культурної спадщини національної меншини місцевого значення;

визнання за представництвом Американського об`єднання комітетів для євреїв бувшого Радянського Союзу права на упорядкування та утримання об`єкта культурної спадщини - давніх поховань в межах Стародавнього Єврейського кладовища у м. Умань.

З урахуванням заяви від 21.09.2018 предмет вказаного спору змінено на:

визнання протиправною бездіяльності Уманської міської ради та її виконавчого комітету щодо невиконання вимог розпорядження Кабінету Міністрів України №604-р від 20.07.1998 в частині пунктів 2, 3, 4 щодо місць давніх поховань - «Давні поховання Єврейського цвинтаря», ХІХ ст., що знаходиться на вулицях Пушкіна, Белінського, Перовської у м. Умані Черкаської області;

визнання протиправною бездіяльності Уманської міської ради щодо не замовлення розробки проекту землеустрою з організації та встановлення меж території історико-культурного призначення - об`єкту «Давні поховання Єврейського цвинтаря» ХІХ ст. в порядку, визначеному для земель історико-культурного призначення;

зобов`язання Уманської міської ради та її виконавчого комітетк виконати вимоги розпорядження Кабінету Міністрів України №604-р від 20.07.1998 в частині пунктів 2, 3, 4 щодо місць давніх поховань - «Давні поховання Єврейського цвинтаря» ХІХ ст. та зобов`язання Уманську міську раду замовити розробку проекту землеустрою з організації та встановлення меж території історико-культурного призначення - об`єкта «Давні поховання Єврейського цвинтаря» ХІХ ст. в порядку, визначеному для земель історико-культурного призначення або надати Представництву Американського об`єднання комітетів для євреїв бувшого радянського союзу дозвіл на розробку проекту землеустрою з організації та встановлення меж території історико-культурного призначення - об`єкту «Давні поховання Єврейського цвинтаря» ХІХ ст. в порядку, визначеному для земель історико-культурного призначення.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 21.01.2019 позов задоволено:

визнано протиправною бездіяльність Уманської міської ради Черкаської області та її виконавчого комітету щодо невиконання вимог розпорядження Кабінету Міністрів України від 20.07.1998 №604-р, в частині п.п. 2, 3, 4, щодо місць давніх поховань «Давні поховання Єврейського цвинтаря», ХІХ ст., що знаходиться за адресою: Черкаська область, м. Умань, вул. Пушкіна, Белінського, Перовської;

визнано протиправною бездіяльність Уманської міської ради Черкаської області щодо не замовлення розробки проекту землеустрою з організації та встановлення меж території історико-культурного призначення-об`єкта «Давні поховання Єврейського цвинтаря», ХІХ ст., що знаходиться за адресою: Черкаська область, м.Умань, вул. Пушкіна, Белінського, Перовської,- в порядку, визначеному для земель історико-культурного призначення;

зобов`язано Уманську міську раду Черкаської області та її виконавчий комітет виконати вимоги п.п. 2, 3, 4 розпорядження Кабінету Міністрів України від 20.07.1998 №604-р щодо місць давніх поховань «Давні поховання Єврейського цвинтаря», ХІХ ст., що знаходиться за адресою: Черкаська область, м.Умань, вул. Пушкіна, Белінського, Перовської;

зобов`язано Уманську міську раду Черкаської області замовити розробку проекту землеустрою з організації та встановлення меж території історико-культурного призначення об`єкта «Давні поховання Єврейського цвинтаря», ХІХ ст., що знаходиться за адресою: Черкаська область, м. Умань, вул. Пушкіна, Белінського, Перовської, - в порядку, визначеному для земель історико-культурного призначення.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 25.07.2019 рішення Львівського окружного адміністративного суду від 21.01.2019 у справі №2-а/7780/11 залишено без змін.

Верховний суд рішення Львівського окружного адміністративного суду від 21.01.2019 і постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 25.07.2019 у справі №2-а/7780/11 скасував у частині визнання протиправної бездіяльності Уманської міської ради Черкаської області та її виконавчого комітету щодо невиконання п. 2 розпорядження Кабінету Міністрів України від 20.07.1998 №604-р та зобов`язання Уманської міської ради Черкаської області та її виконавчого комітету виконати відповідний пункт і прийняти у цій частині нове рішення про відмову у задоволенні цих вимог. В іншій частині рішення Львівського окружного адміністративного суду від 21.01.2019 і постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 25.07.2019 у справі №2-а/7780/11 - залишити без змін.

Отже, позивач не був учасником вказаного спору, спірні правовідносини не стосувалися його об`єкта будівництва та використовуваної ним земельної ділянки за адресою: м.Умань, вул.Володимира Мономаха 4-А. Крім того, вказане рішення не встановлювало підстав для припинення його права на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення згідно з ч.7 ст.36 ЗУ №3038-VI. Зазначене доводить безпідставність та необґрунтованість застосування вказаного рішення Верховного Суду як підстави для спірних дій і рішень.

Тому суд дійшов висновку про обґрунтованість доводів позивача щодо порушення відповідачем 2 процедури прийняття спірних дій і рішень. Земельні правовідносини щодо припинення права оренди позивача, подальші судові рішення щодо забезпечення позову, шляхом зупинення їх дії, про які зазначає позивач, виникли в часі після оспорюваних дій і рішень, та не мають правового значення для їх судової оцінки в контексті дотримання відповідачами порядку, меж і способу дій, визначених законом.

Повноваження та обов`язки органу державного нагляду (контролю) визначені ст.8 ЗУ №877-V.

Так, орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю) має право:

вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог законодавства;

вимагати припинення дій, які перешкоджають здійсненню державного нагляду (контролю);

відбирати зразки продукції, призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, документи, матеріали, відомості з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), у випадках та порядку, визначених законом;

надавати (надсилати) суб`єктам господарювання обов`язкові для виконання приписи про усунення порушень і недоліків;

застосовувати санкції до суб`єктів господарювання, їх посадових осіб та вживати інших заходів у межах та порядку, визначених законом.

Органи державного нагляду (контролю) та їх посадові особи під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) зобов`язані:

повно, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний нагляд (контроль) у межах повноважень, передбачених законом;

дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання, утримуватися від необґрунтованих висновків щодо відповідності поведінки суб`єктів господарювання вимогам законодавства, неправомірного та необґрунтованого застосування санкцій до суб`єктів господарювання;

не втручатися і не перешкоджати здійсненню господарської діяльності під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо це не загрожує життю та здоров`ю людей, не спричиняє небезпеки виникнення техногенних ситуацій і пожеж;

забезпечувати нерозголошення комерційної таємниці та конфіденційної інформації суб`єкта господарювання, що стає доступною посадовим особам у ході здійснення державного нагляду (контролю);

ознайомити керівника суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноважену ним особу (фізичну особу - підприємця або уповноважену ним особу) з результатами державного нагляду (контролю) в строки, передбачені законом;

у межах своєї компетенції надавати суб`єкту господарювання консультаційну підтримку з питань здійснення державного нагляду (контролю);

не допускати здійснення заходів державного нагляду (контролю) та інших заходів, що не відповідають або не встановлені цим Законом;

встановлювати нормативи оцінювання діяльності посадових осіб, які беруть участь у заходах державного нагляду (контролю), та регулярно проводити оцінювання діяльності таких осіб за встановленими нормативами;

дотримуватися встановлених законом принципів, вимог та порядку здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності;

не перешкоджати праву суб`єктів господарювання на будь-який законний захист, у тому числі третіми особами;

виконувати законні вимоги посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, щодо усунення порушень законодавства про державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності;

подавати центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, достовірну інформацію, документи, матеріали і передбачені цим Законом звіти про здійснені заходи державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності;

сприяти здійсненню посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, покладених на них повноважень.

Відповідно до положень ч.1 ст.41 ЗУ №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Він здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Неподання органом державного архітектурно-будівельного контролю позову до суду про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт, або постановлення судом ухвали про відмову у відкритті провадження у справі, про залишення позову (заяви) без розгляду, є підставою для відновлення виконання підготовчих та/або будівельних робіт (крім випадків, якщо підготовчі та/або будівельні роботи зупинені через ненабуття права на їх виконання).

Згідно з ч.3 ст.41 ЗУ №3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

На одному об`єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб`єктів містобудування.

Основні вимоги до державного архітектурно-будівельного нагляду визначені в ст.41-1 ЗУ №3038-VI.

Зокрема, державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Він здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду:

1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду;

2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади;

3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду;

4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил;

5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів;

6) використовують відомості електронної системи.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право:

1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону;

3) ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності;

4) вносити подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення;

5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об`єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося;

6) звертатися до суду з позовами про скасування рішень, прийнятих об`єктами нагляду, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на порталі електронної системи;

7) зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності (крім документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів), з одночасним поданням позову до суду про скасування такого рішення та подальшим оприлюдненням такої інформації на порталі електронної системи.

Зупинення дії рішення об`єкта нагляду тягне за собою зупинення до набрання законної сили судовим рішенням виконання підготовчих та/або будівельних робіт, право на виконання яких виникло на підставі рішення, яке зупинено.

Неподання органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду позову до суду про скасування рішення, прийнятого об`єктом нагляду, протягом двох місяців з дня видання припису про зупинення дії такого рішення або постановлення судом ухвали про відмову у відкритті провадження у справі, про залишення позову без розгляду, має наслідком відновлення дії рішення, прийнятого об`єктом нагляду, та відновлення права на виконання підготовчих та/або будівельних робіт.

Інформація про зупинення дії рішення, прийнятого об`єктом нагляду, доводиться до відома замовника шляхом оприлюднення відповідних відомостей на порталі електронної системи через електронний кабінет (у разі його наявності) та/або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронною системою, користувачами якої є замовник та головний інспектор будівельного нагляду, та у паперовій формі поштовим відправленням з описом вкладення (у разі відсутності електронного кабінету).

У разі набрання законної сили рішенням суду про скасування рішення, прийнятого об`єктом нагляду з порушенням законодавства у сфері містобудівної діяльності, головний державний інспектор будівельного нагляду складає протокол відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення стосовно посадової особи, рішення якої скасовано.

Відповідно до ч.7 ст.7 ЗУ №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Отже, повноваженням зупинити виконання робіт наділений суд за позовом відповідного органу.

Розпорядчі документи органів державного нагляду (контролю) визначені в ст.7 ЗУ №877-V.

Так, згідно з положеннями ч.ч.7-8 припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Розпорядження або інший розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) - обов`язкове для виконання письмове рішення органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень у визначені строки. Розпорядження видається та підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу).

Розпорядження може передбачати застосування до суб`єкта господарювання санкцій, передбачених законом.

Розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, повинен містити такі відомості:

дату складення;

тип заходу (плановий чи позаплановий);

форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);

термін усунення порушень;

посилання на акт, у якому були зазначені виявлені під час заходу державного нагляду (контролю) порушення;

найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;

найменування та місцезнаходження суб`єкта господарювання, а також прізвище, ім`я та по батькові його керівника чи уповноваженої ним особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід;

прізвище, ім`я та по батькові інших осіб, які взяли участь у здійсненні заходу.

Розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) щодо усунення порушень складається у двох примірниках: один примірник не пізніше п`яти робочих днів з дня складення акта надається суб`єкту господарювання чи уповноваженій ним особі для виконання, а другий примірник з підписом суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи щодо погоджених термінів усунення порушень вимог законодавства залишається в органі державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи від отримання розпорядчого документа щодо усунення порушень вимог законодавства він направляється рекомендованим листом або у випадках, передбачених законом, - за допомогою електронного кабінету або іншої інформаційної системи, користувачами якої є відповідний орган державного нагляду (контролю) та суб`єкт господарювання, який ним перевірявся, а на копії розпорядчого документа, який залишається в органі державного нагляду (контролю), проставляються відповідний вихідний номер і дата направлення.

Розпорядчі документи щодо усунення порушень вимог законодавства можуть бути оскаржені до відповідного центрального органу виконавчої влади або суду в установленому законом порядку.

Оскільки у заявлених спірних правовідносинах відповідач 1 всупереч вимог закону порушив порядок скасування Містобудівних умов, а відповідач 2 порядок і підстави скасування повідомлення про початок будівельних робіт, при цьому відомостей про будь-які інші порушення в Акті №1 позапланового заходу відсутні, спірні приписи №1 щодо зупинення виконання будівельних робіт та №2 про усунення вказаних порушень є протиправними та підлягають скасуванню у повному обсязі.

Відповідачі не довели, що у заявлених спірних правовідносинах діяли з дотриманням меж, порядку та способу дій, визначених законом. Тому позовні вимоги обґрунтовані у вказаних вище частинах.

Щодо розподілу судових витрат суд урахував.

За звернення до адміністративного суду з позовною заявою позивач сплатив судовий збір у розмірі 2270,00грн з платіжним дорученням від 02.02.2021 №480, також у сумі 2270,00грн з платіжним дорученням від 02.02.2021 №479, у сумі 4540,00грн згідно з платіжним дорученням від 04.02.2021 №482, у розмірі 2270,00грн та згідно з платіжним дорученням від 01.03.2021 №493.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частина третя вказаної статті Кодексу передбачає, що при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Зважаючи на результат вирішеного спору та ступінь участі відповідачів у допущених порушеннях прав позивача, суд дійшов висновку стягнути з них на користь позивача судовий збір у розмірі, що відповідає задоволеній частині позовних вимог немайнового характеру щодо кожного з них: з відповідача 1 за 1 задоволену позовну вимогу, щодо відповідача 2 за 3 задоволені позовні вимоги.

Керуючись ст.ст. 2-20, 72-78, 132-139, 241-246, 287, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовну заяву Головного управління Товариства з обмеженою відповідальністю "БУДКОМПЛЕКТ УМАНЬ" (20300, Черкаська обл., місто Умань, вулиця Шолом Алейхема, будинок 30; ) задовольнити частково.

Визнати протиправними дії ВІДДІЛУ АРХІТЕКТУРИ, МІСТОБУДУВАННЯ ТА КАДАСТРУ УМАНСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (20300, Черкаська обл., місто Умань, вулиця Кизила Андрія, будинок 3А; ), якими 11.01.2021 скасовано містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкту будівництва «Будівництво багатоповерхового житлового будинку з об`єктами обслуговування на вул.Володимира Мономаха, кадастровий номер земельної ділянки :02:005:1124», надані Товариству з обмеженою відповідальністю "БУДКОМПЛЕКТ УМАНЬ" (20300, Черкаська обл., місто Умань, вулиця Шолом Алейхема, будинок 30; ).

Визнати протиправними та скасувати:

наказ ВІДДІЛУ ДЕРЖАВНОГО АРХІТЕКТУРНО-БУДІВЕЛЬНОГО КОНТРОЛЮ УМАНСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (20300, Черкаська обл., місто Умань, вулиця Кизила Андрія, будинок 3А; ) від 11.01.2021 №2, яким скасовано реєстрацію повідомлення Товариства з обмеженою відповідальністю "БУДКОМПЛЕКТ УМАНЬ" (20300, Черкаська обл., місто Умань, вулиця Шолом Алейхема, будинок 30; ) про початок виконання будівельних робіт від 09.11.2020 №ЧК73;

припис від 21.01.2021 №1 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, складений головним спеціалістом Бондаренко Ю.П., який вимагає зупинити виконання будівельних робіт на об`єкті «Будівництво багатоквартирного житлового будинку з об`єктами обслуговування за адресою: м. Умань, вул. Володимира Мономаха, 4а» до усунення допущених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

припис від 21.01.2021 №2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів, і правил, складений головним спеціалістом Бондаренко Ю.П., який вимагає усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил до 21.03.2021.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

2. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "БУДКОМПЛЕКТ УМАНЬ" (20300, Черкаська обл., місто Умань, вулиця Шолом Алейхема, будинок 30; ) понесені судові витрати зі сплати судового збору за звернення до адміністративного суду з позовною заявою в сумі 9080,00грн (дев`ять тисяч вісімдесят гривень нуль копійок) за рахунок бюджетних асигнувань:

ВІДДІЛУ АРХІТЕКТУРИ, МІСТОБУДУВАННЯ ТА КАДАСТРУ УМАНСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (20300, Черкаська обл., місто Умань, вулиця Кизила Андрія, будинок 3А; ) 2270,00грн (дві тисячі двісті сімдесят гривень нуль копійок);

ВІДДІЛУ ДЕРЖАВНОГО АРХІТЕКТУРНО-БУДІВЕЛЬНОГО КОНТРОЛЮ УМАНСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (20300, Черкаська обл., місто Умань, вулиця Кизила Андрія, будинок 3А; ) 6810,00грн (шість тисяч вісімсот десять гривень нуль копійок).

3. Копію рішення направити учасникам справи.

4. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його підписання.

Суддя А.М. Бабич

Рішення ухвалене, виготовлене в повному обсязі та підписане 15.04.2021.