Справа № 320/4016/21
Суддя: Файчак В.О.
Дата ухвалення: 2021-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 квітня 2021 року м. Київ № 320/4016/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Файчак В.О., розглянувши позовну заяву ФОП ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправною та скасування вимоги, зобовязання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулася фізична особа-підприємець ОСОБА_1 з позовом до Головного управління ДПС у Київській області, в якому просить:

- визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління Державної податкової служби у Київській області №Ф-47195-53 від 04.05.2019;

- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Київській області повернути безпідставно списані кошти з пенсійного рахунку ОСОБА_1 у розмірі 8 390,32 гривень;

- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Київській області привести інтегровану картку платника податків Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 у відповідність, шляхом списання боргу, як такого, що не відповідає дійсності;

- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Київській області розблокувати кошти, які містяться на рахунку в АТ КБ «Приватбанк» у розмірі 12461,79 гривень;

- стягнути з Державної податкової служби у Київській області сплачений судовий збір на користь ФОП ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) в розмірі 9 080,00 гривень та витрати на правову допомогу в розмірі 3000, 00 гривень.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що вона не відповідає вимогам Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), виходячи з наступного.

Всупереч вимог, встановленим статтею 160 КАС України, позивач по тексту позовної заяви обґрунтовує протиправність вимоги Головного управління Державної податкової служби у Київській області від 04.08.2020. Натомість, у прохальній частині позову просить визнати протиправною та скасувати вимогу відповідача №Ф-47195-53 від 04.05.2019, яка була предметом позову у іншій адміністративній справі № 320/1941/19.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачу слід уточнити позовні вимоги.

Крім того, відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У частині другій цієї статті зазначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено іншого, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначає Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 №2464-VI (далі - Закон №2464-VI, у редакції, чинній на момент винесення оскаржуваної вимоги).

Так, відповідно до абзацу 1 частини 4 статті 25 Закону №2464-VІ орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Згідно із абзацом 5 частини 4 статті 25 Закону №2464-VІ у разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску (абзац 6 частини 4 статті 25 Закону №2464-VІ).

Відповідно до абзацу 10 частини 4 статті 25 Закону №2464-V у разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Правова позиція з цього питання висловлена Верховним Судом у постанові від 25.02.2021 у справі № 580/3469/19 (адміністративне провадження № К/9901/19568/20), в якій, зокрема, Суд роз`яснив, що платник єдиного внеску для захисту своїх прав, свобод і законних інтересів має право на звернення до суду з позовом про оскарження вимоги в межах гарантованого процесуальним законом строку, встановленого статтею 122 КАС України, а не статтею 25 Закону № 2464.

Частиною четвертою статті 122 КАС України визначено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

У тексті позовної заяви позивач посилається на протиправність та необхідність скасування вимоги Головного управління ДПС у Київській області про сплату боргу від 04.08.2020 №Ф-47195-53. Зі змісту позову вбачається, що 16.09.2020 з метою з`ясування підстав та періодів нарахування відповідачем боргу позивач звернулася до відповідача з листом про неправомірне нарахування пені, за результатами розгляду якого останній надав відповідь, яку позивач отримала 19.02.2021. При цьому, відповідач зазначив, що у разі з незгодою із наданою відповіддю заявник має право оскаржити її в порядку, встановленому Законом України "Про звернення громадян".

Отже звернення позивача до податкового органу 16.09.2021 не є вирішенням спору у досудовому порядку.

З огляду на викладене, суд вважає, що спеціальною нормою щодо звернення до адміністративного суду з даним позовом є стаття 122 КАС України, тобто встановлений шестимісячний строк для оскарження рішення контролюючого органу в судовому порядку.

У той же час, до Київського окружного адміністративного суду з даним позовом позивач звернулася 06.04.2021, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду з даним позовом, який сплив 05.02.2021.

Суд звертає увагу, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

За змістом частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З наведених положень КАС України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

У зв`язку з цим, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з частинами 1, 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву ФОП ОСОБА_1 - залишити без руху.

2. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску;

- надати уточнену позовну заяву щодо позовної вимоги про визнання протиправною та скасування вимоги Головного управління ДПС у Київській області про сплату боргу .

3. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали надіслати позивачу, зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Файчак В.О.