Справа № 219/3284/21
Суддя: Конопленко О. С.
Дата ухвалення: 2021-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 219/3284/21
Провадження № 2-а/219/66/2021
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 квітня 2021 року суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області Конопленко О.С., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до старшого ДОП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області капітана поліції Макогона Олександра Юрійовича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

В С Т А Н О В И В :

05 квітня 2021 року в провадження Артемівського міськрайонного суду Донецької області надійшла зазначена позовна заява, у якій ОСОБА_1 просить: скасувати постанову старшого ДОП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області капітана поліції Макогона О.Ю. серії ГАБ № 732614 від 03 грудня 2020 року, якою її притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 170 гривень за ч. 2 ст. 44-3 КУпАП та закрити провадження у справі на підставі п. 3 ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Ознайомившись з вказаним позовом, суддя вважає, що наявні підстави для залишення його без руху з таких підстав.

Частиною 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом КАС України) встановлено вичерпний перелік питань, які суддя після одержання позовної заяви повинен з`ясувати. Так, зокрема, пунктом 5 частини 1 зазначеної статті передбачено, що суддя з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно частини 2 статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Частиною 1 статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У позовній заяві позивач просить поновити їй пропущений строк звернення до суду з адміністративним позовом, посилаючись на те, що про існування оскаржуваної постанови їй стало відомо лише 30 березня 2021 року, коли їй надійшло повідомлення з банку про блокування її банківських карток.

Разом з тим, дослідивши заяву про поновлення строку на оскарження, суддя вважає, що підстави, вказані у ній, не є поважними, з таких підстав.

Так, до позовної заяви позивачем додано копію постанови серії ГАБ № 732614 по справі про адміністративне правопорушення від 03 грудня 2020 року, у графі «Примірник постанови отримав» якої мається відповідний підпис, що дає підстави вважати, що ОСОБА_1 була присутня у день ухвалення оскаржуваної постанови. Будь-які записи щодо того, що позивач відмовилась від отримання копії постанови, у постанові відсутні, у зв`язку з чим вважається, що ОСОБА_1 отримала копію постанови у день її складання, тобто 03 грудня 2020 року.

Крім того, доказів того, що копію оскаржуваної постанови позивачем отримано саме у Бахмутському МРВ ДВС СМУ МЮ (м. Харків) до позовної заяви також не надано.

Крім того, відповідно до частини 3 статті 160 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з тим, до позовної заяви позивачем додано клопотання, у якому просить відстрочити їй сплату судового збору до винесення рішення у справі на підставі ч. 1 ст. 133 КАС України та статті 8 Закону України «Про судовий збір», оскільки у неї тяжке матеріальне становище, вона не працює та є інвалідом ІІІ групи.

Відповідно до вимог частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Також частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З аналізу положень вказаних норм убачається, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, зменшення розміру належних до оплати судових витрат та звільнення від сплати судового збору це право суду, а не його обов`язок.

Згідно з роз`ясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеними у п. 29 постанови від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з тим, позивачем до позову доказів на підтвердження того, що вона не працює, а відтак її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, не додано, з огляду на що клопотання ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору на певний строку задоволенню не підлягає.

Згідно статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня становить 2189 гривні.

Тому, позивачу необхідно здійснити оплату судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір», тобто 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 454,00 гривні та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору, або надати достатні докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Судовий збір підлягає сплаті за наступними реквізитами: Отримувач коштів: Бахмутська міська отг22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37868870, Банк отримувача: Казначейство України(ел.адм.податків), Код банку отримувача (МФО): 899998, Рахунок отримувача: UA0005584, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Артемівський міськрайонний суд Донецької області (назва суду, де розглядається справа).

Таким чином, у зв`язку з тим, що позовну заяву подано без додержання вимог процесуального закону, суддя приходить до висновку, що таку позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків (виконання вимог, передбачених ч. 1 ст. 123 та ч. 3 ст. 160 КАС України), який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, слід роз`яснити позивачеві, що згідно з ч. 3 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду.

Керуючись ст.ст. 123, 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до старшого ДОП Бахмутського ВП ГУНП в Донецькій області капітана поліції Макогона Олександра Юрійовича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.С.Конопленко