Справа № 380/6280/20
Суддя: Шевчук Світлана Михайлівна
Дата ухвалення: 2021-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2021 рокуЛьвівСправа № 380/6280/20 пров. № А/857/2266/21

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Шевчук С.М.,

суддів Кухтея Р.В., Онишкевича Т.В.,

за участі секретаря судового засіданні Чопко Ю.Т.,

представника позивача Дроздова Д.В.,

представника відповідача Чабана О.С.,

представника третьої особи Чабана О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу Державної податкової служби України на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 15 грудня 2020 року (ухвалене в порядку загального позовного провадження у м. Львів, судом під головуванням судді Мартинюка В.Я., повний текст рішення складено -16.12.2020 року) у справі №380/6280/20 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Центр Проект" до Державної податкової служби України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління ДПС у Львівській області, Головне управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, суд-

ВСТАНОВИВ:

І.ОПИСОВА ЧАСТИНА

Товариство з обмеженою відповідальністю "Центр проект" (далі - ТзОВ "Центр проект") звернулося в суд з позовом до Державної податкової служби України, про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 15 грудня 2020 року позов задоволено повністю.

Визнано протиправною бездіяльність Державної податкової служби України, що полягає у незабезпеченні збільшення у системі електронного адміністрування податку на додану вартість значення суми податку на додану вартість, на яку Товариство з обмеженою відповідальністю "Центр Проект" має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, на суму 4421450 грн. 00 коп.

Визнано протиправною бездіяльність Державної податкової служби України, що полягає у незабезпеченні збільшення в облікових даних (інтегрованій картці платника податків) від`ємного значення суми податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю "Центр Проект", на суму 4421450 грн. 00 коп.

Зобов`язано Державну податкову службу України збільшити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість значення суми податку на додану вартість, на яку Товариство з обмеженою відповідальністю "Центр Проект» має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину суми 4421450 (чотири мільйони чотириста двадцять одна тисяча чотириста п`ятдесят) грн. 00 коп.

Зобов`язано Державну податкову службу України (адреса: м.Київ, Львівська площа, 8, ) збільшити в облікових даних (інтегрованій картці платника податків) Товариства з обмеженою відповідальністю "Центр Проект» від`ємне значення податку на додану вартість на суму 4421450 (чотири мільйони чотириста двадцять одна тисяча чотириста п`ятдесят) грн. 00 коп.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Центр Проект" 23122 (двадцять три тисячі сто двадцять дві) грн. 00 коп. сплаченого судового збору.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. В обґрунтування апеляційної скарги відповідач вказує, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, судове рішення прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема зазначає, що:

суд невірно встановив зміст спірних правовідносин, щодо не перенесення контролюючим органом до складу податкового кредиту правозаступника сум від`ємного значення ПДВ, приєднаних платників. В підтвердження чого покликається на обставини щодо подання позивачем 11.12.2017 року до Залізничної об`єднаної державної податкової інспекції ГУДФС у Львівській області податкової декларації з ПДВ за листопад 2017 року у п. 21 якої задекларовано значення ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного податкового періоду у розмірі 12 778 654 грн та подання підприємствами, які припинили свою діяльність декларації з ПДВ у період січня -лютого 2018 року про зарахування сум від`ємного значення до складу податкового кредиту наступного звітного періоду;

законодавством визначено певні передумови, недотримання яких позбавляє платника податку - правонаступника - реалізувати своє право на використання сум податку на додану вартість реорганізованого платника податку, а зокрема такі як подання відповідної заяви згідно з положеннями абз 26 п. 9 Порядку №569, п. 14 Порядку №21;

судом не взято до уваги звірки ГУ ДПС у Львівській області за період 03.2018 року по 10.2020 позивача, відповідно до якої відображається зменшення суми від`ємного значення рядка 21 у зв`язку із задекларованими сумами податкових зобов`язань рядок 9 та сумами податкового кредиту рядок 17;

сума 4 421 450 зазначена у рядку 16.3 «збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу» звітної податкової декларації з ПДВ від 19.04.218 року відображена позивачем у рядку 21 декларації правонаступника, не як сума на яку можливо збільшити ліміт у системі електронного рахунку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні., що виключає протиправність дій відповідача.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, у якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін. По суті відзив на апеляційну скаргу співпадає з мотивами та висновками, здійсненими в судовому рішенні судом першої інстанції.

У зв`язку з критичною ситуацією, що склалася із фінансовим забезпеченням діяльності судів, зокрема, відсутністю асигнувань на оплату послуг з пересилання поштової кореспонденції повістки - повідомлення про дату, час, місце розгляду апеляційної скарги скеровано за допомогою електронних засобів зв`язку на електронну адресу третьої особи - Головного управління ДПС у Житомирській області, про що в матеріалах справи містяться відповідні докази. В судове засідання третя особа не прибула, про причини неприбуття не повідомила. Клопотань про відкладення слухання справи не направляла.

ІІ. ОЦІНКА СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Ухвалюючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції врахував, що позивач є правонаступником ПП "Буд-Ритейл 7", ПП "Торгові Технології 16", ПП "Торгові Технології 17", ПП "Торгові Технології 18", ПП "Торгові Технології 044", які припинили свою діяльність та задекларували суми від`ємного значення з ПДВ.

19.04.2018 року позивач подав звітну податкову декларацію з податку на додану вартість з додатками. У довідці (додаток 2 до згаданої декларації) відобразив волевиявлення товариства про перенесення сум від`ємного значення реорганізованих платників податків до складу податкового кредиту правонаступника. У заяві (додаток 4 до згаданої декларації) позивач просив використати згадані суми під час обрахунку суми (УНакл) як правонаступника. Довідками за результатами перевірок платників податків, які приєднались до позивача підтверджено суми від`ємного значення податку на додану вартість. Також підтверджені суми від`ємного значення податку на додану вартість приєднаних платників податків у податковій декларації з податку на додану вартість позивача з додатками.

ІІІ.ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що рішеннями власника Приватного підприємства "Буд-Ритейл 7" №15/03/2017 від 15.03.2017 року, зборів власників Приватного підприємства "Торгові Технології 16" №17/10/2017 від 17.10.2017 року, зборів власників Приватного підприємства "Торгові Технології 17" №17/10/2017 від 17.10.2017 року, зборів власників Приватного підприємства "Торгові Технології 18" №17/10/2017 від 17.10.2017 року, зборів власників Приватного підприємства "Торгові Технології 044" №17/10/2017 від 17.10.2017 року вирішено реорганізувати зазначені підприємства шляхом їх приєднання до Товариства з обмеженою відповідальністю "Центр проект".

Рішеннями власника Приватного підприємства "Буд-Ритейл 7" №31/05/2017 від 31.05.2017 року, зборів власників Приватного підприємства "Торгові Технології 16" №27/12/2017 від 27.12.2017 року, зборів власників Приватного підприємства "Торгові Технології 17" №27/12/2017 від 27.12.2017 року, зборів власників Приватного підприємства "Торгові Технології 18" №27/12/2017 від 27.12.2017 року, зборів власників Приватного підприємства "Торгові Технології 044" №27/12/2017 від 27.12.2017 року затверджено звіти голови комісії з припинення (реорганізації) і передавальні акти, які наявні в матеріалах справи.

Обставини реорганізації підтверджуються інформацією, яка міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (витяги наявні в матеріалах справи).

В матеріалах справи наявні податкові декларації з податку на додану вартість (а.с.92-122 т.1) згаданих юридичних осіб, подані до контролюючих органів в період реорганізації, що підтверджується відповідними квитанціями, згідно яких:

за листопад 2017 року позивачем задекларовано суму від`ємного значення з податку на додану вартість - 12778654 грн. 00 коп.;

за грудень 2017 року Приватним підприємством "Торгові Технології 16" задекларовано суму від`ємного значення з податку на додану вартість - 881165 грн. 00 коп.;

за грудень 2017 року Приватним підприємством "Торгові Технології 17" задекларовано суму від`ємного значення з податку на додану вартість - 1766621 грн. 00 коп.;

за грудень 2017 року Приватним підприємством "Торгові Технології 18" задекларовано суму від`ємного значення з податку на додану вартість - 471955 грн. 00 коп.;

за січень 2018 року Приватним підприємством "Торгові Технології 044" задекларовано суму від`ємного значення з податку на додану вартість - 1301709 грн. 00 коп.

Загальна сума від`ємного значення задекларована вказаними платниками становить 4421 450 грн.

Дані суми підтверджені також інформацією, що міститься у довідках контролюючих органів від 08.02.2018 року №307/13-01-14-12/39474433, від 09.02.2018 року №319/13-01-14-12/39475175, від 14.02.2018 року №367/13-01-14-06/39474889, від 05.02.2018 року №154/06-30-14-01/39274010, які наявні в матеріалах справи, складених в процесі припинення приватних підприємств (а.с. 123- 170 т.1).

Довідкою від 14.07.2017 року №378/06-30-13-01/36581502 про результати перевірки Приватного підприємства "Буд-Ритейл 7" не встановлено обставин щодо заниження або завищення нарахувань ПДВ, а також не встановлено наявності від`ємного значення у платника який припинив свою діяльність (а.с. 171-210 т.1).

Отож, загальна та перевірена за результатами документальної перевірки контролюючим органом сума від`ємного значення задекларована (вказаними платниками, які припинили свою діяльність у зв`язку із реорганізацією), становить - 4 421 450 грн.

19.04.2018 року позивачем було подано звітну податкову декларацію з податку на додану вартість з додатками, підтвердженням чого є квитанція, у п.16.3 "збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу" якої зазначено суму 4421450 грн. 00 коп. (а.с. 211 т.1). У рядку 21 «сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 +рядок 20.3 декларації) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду» суму від`ємного значення у розмірі 16 533 788 грн.

У додатку №2 до вказаної декларації позивач відобразив суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду (рядка 21) в розмірі 4421450 грн. 00 коп, як суму від`ємного значення, отриману платником як правонаступником від платника податку, що реорганізується.

У додатку №4, а зокрема у розділі «заява платника податку, що є правонаступником платника податку, якого реорганізовано (подається у складі податкової декларації з ПДВ після узгодження реєстраційної суми за результатами документальної перевірки контролюючим органом)», позивач зазначив про необхідність використання реєстраційної суми (??Накл) платника податків, якого реорганізовано під час обрахунку реєстраційної суми, як правонаступника відповідно до пункту 200.1.3 ст.200-1 ПК у розмірі 4 428 585 грн (а.с. 216 т.1). Вказана декларація разом із додатками надіслана до контролюючого органу, підтвердження чого є квитанція про її прийняття (а.с. 219 т.1).

Окрім того, судом встановлено, що ПП "Буд-Ритейл 7", ПП "Торгові Технології 16", ПП "Торгові Технології 17", ПП "Торгові Технології 18", ПП "Торгові Технології 044" подано 30.10.2017 року та 25.10.2017 року до податкового органу заяви за формою 8-ОПП про ліквідацію або реорганізацію платника податків (а.с. 220-223).

Відповідно до витягів з системи електронного адміністрування ПДВ щодо суми збільшення, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних, сформованого станом на 03.08.2020 року та на 09.12.2020 року до суми від`ємного значення, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування в ЄРПН, не ввійшли задекларовані показники сум згідно додатку №4 звітної податкової декларації з податку на додану вартість, поданої 19.04.2018 року (а.с.230 -231 т.1, 205 т.2).

ІV. ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені у апеляційній скарзі, правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), колегія суддів встановила таке.

Частиною 2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до підп.98.1.2. п.98.1. ст.98 ПК України під реорганізацією платника податків розуміється зміна його правового статусу, яка передбачає будь-яку з таких дій або їх поєднання - злиття платників податків, а саме передача майна платника податків до статутних фондів інших платників податків, унаслідок чого відбувається ліквідація платника податків, який зливається з іншими.

У разі якщо сума надміру сплачених грошових зобов`язань або невідшкодованих податків та зборів платника податків перевищує суму грошових зобов`язань або податкового боргу з інших податків, сума перевищення перераховується в розпорядження правонаступників такого платника податків пропорційно його частці в майні, що розподіляється, згідно з розподільним балансом або передаточним актом, а у разі отримання цілісного майнового комплексу державного або комунального підприємства в оренду чи концесію сума перевищення перераховується в розпорядження платника податків - орендаря чи концесіонера згідно з передаточним балансом або актом (п.98.9. ст.98 ПК України).

Пунктом 198.7. ст.198 цього ж Кодексу, сума від`ємного значення, що підлягає включенню до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду платника, що реорганізується шляхом приєднання, злиття, перетворення, - підлягає перенесенню до складу податкового кредиту правонаступника у наступному періоді після підписання передавального акта відповідно до законодавства.

Таке перенесення здійснюється в разі, якщо сума від`ємного значення, що підлягає включенню до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду платника, що реорганізується, підтверджена документальною перевіркою контролюючого органу (абз. 2 п.198.7. ст.198 ПК України).

Згідно із абзацом першим п.200-1.1. ПК України, система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку:

суми податку, що містяться у складених та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних;

суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України;

суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість;

суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних;

інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України (абзац другим п.200-1.1. ПК України).

Пунктом 200-1.3 ст.200-1 ПК України встановлено, що платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (?Накл), обчислену за такою формулою ?Накл = ?НаклОтр + ?Митн + ?ПопРах + ?Овердрафт - ?НаклВид - ?Відшкод - ?Перевищ, де:

?НаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

?Митн- загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України, крім сум податку, сплаченого (нарахованого) відповідно до підпункту 191.1.2 пункту 191.1 статті 191 цього Кодексу оператором поштового зв`язку, експрес-перевізником;

?ПопРах - загальна сума поповнення з поточного рахунку платника податку рахунка в системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунків у системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зазначених у підпунктах "а" - "в" пункту 200-1.2 цієї статті.

?Овердрафт - сума середньомісячного розміру сум податку, які за останніх 12 звітних (податкових) місяців були задекларовані платником до сплати до бюджету та погашені чи розстрочені або відстрочені, а також задекларовані платником - сільськогосподарським підприємством, що обрав спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу.

?НаклВид - загальна сума податку за складеними платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

?Відшкод - загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань та результатів перевірок, що проводяться відповідно до цього Кодексу;

?Перевищ - загальна сума перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

При цьому, п. 200-1.3 ст.200-1 ПК України містить норму закону, відповідно до якої сума ?Накл платника, реорганізованого шляхом приєднання, злиття, перетворення, сформована на момент державної реєстрації припинення юридичної особи, використовується під час обрахунку суми ?Накл правонаступника такого платника податку.

На виконання абзацу другим п.200-1.1. ПК України Кабінетом Міністрів України затверджено Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 569 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 року № 1177) (далі Порядок 1177).

Пунктом 4 Порядку №1177, передбачено, що рахунок у системі електронного адміністрування податку (далі - електронний рахунок) - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який перераховуються кошти відповідно до пункту 2001.4 статті 2001 Податкового кодексу України (далі - Кодекс).

Згідно з п.13 Порядку, ДПС автоматично обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі.

При цьому, як вказує зміст п.10 цього Порядку сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі, визначається відповідно до пункту 9 цього Порядку.

Абзацом 26 пункту 9 Порядку №1177 передбачено, що сума податку ?Накл платника податку, реорганізованого шляхом приєднання, злиття, перетворення, сформована на дату державної реєстрації припинення юридичної особи, використовується під час обчислення суми податку ?Накл правонаступника такого реорганізованого платника податку за умови повідомлення таким реорганізованим платником податку контролюючого органу відповідно до підпункту 16.1.10 пункту 16.1 статті 16 Кодексу та з урахуванням результатів проведеної згідно з підпунктом 78.1.7 пункту 78.1 статті 78 Кодексу документальної позапланової перевірки.

Також, у відповідності до положень абзацу 29 п.9 Порядку №1177, сума податку ?Накл платника податку, що є правонаступником платника податку, якого реорганізовано, зазначається таким платником податку - правонаступником у заяві відповідно до отриманої частки майна згідно з розподільним балансом, яка подається у складі податкової декларації з податку із зазначенням платників податку, яких реорганізовано. Така заява, продовжується у цьому абзаці, подається після підтвердження суми податку ?Накл документальною перевіркою контролюючого органу.

Відтак, внаслідок приведених положень законодавства позивач, як правонаступник має право зареєструвати ?Накл платника, реорганізованого шляхом приєднання, злиття, перетворення вразі підтвердження показників суми податку ?Накл документальною перевіркою контролюючого органу.

Відповідно до абз 26 п. 9 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 р. № 569 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 р. № 1177) сума податку (УНакл) платника податку, реорганізованого шляхом приєднання, злиття, перетворення, сформована на дату державної реєстрації припинення юридичної особи, використовується під час обчислення суми податку (УНакл) правонаступника такого реорганізованого платника податку за умови повідомлення таким реорганізованим платником податку контролюючого органу відповідно до підпункту 16.1.10 пункту 16.1 статті 16 Кодексу та з урахуванням результатів проведеної згідно з підпунктом 78.1.7 пункту 78.1 статті 78 Кодексу документальної позапланової перевірки.

Відповідно до п. 14 Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 28.01.2016 № 21, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 січня 2016 р. за № 159/28289, за наявності у платника податку, який реорганізується, суми від`ємного значення, що підлягає включенню до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, вказаний платник податку має право подати заяву про перенесення такої суми від`ємного значення до складу податкового кредиту правонаступника (таблиця 2 додатка 2). Така заява подається у складі податкової декларації за останній (звітний) період реєстрації платником податку.

У разі підтвердження контролюючим органом за результатами документальної перевірки сум від`ємного значення правонаступник реорганізованого платника податку подає у складі податкової декларації з податку за звітні (податкові) періоди після такого підтвердження заяву про перенесення суми від`ємного значення реорганізованого платника податку до складу податкового кредиту звітного (податкового) періоду (таблиця 3 додатка 2).

За наявності у платника податку, який реорганізується, суми, обчисленої відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу (УНакл), такий платник податку має право подати заяву про використання такої суми під час обрахунку суми, обчисленої відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу (УНакл), правонаступника (таблиця 5 додатка 4). Така заява подається у складі податкової декларації за останній (звітний) період реєстрації платником податку.

У разі підтвердження контролюючим органом за результатами документальної перевірки суми, обчисленої відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу (УНакл), правонаступник реорганізованого платника податку подає у складі податкової декларації з податку за звітні (податкові) періоди після такого підтвердження заяву про використання суми, обчисленої відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу (УНакл), реорганізованого платника податку (таблиця 6 додатка 4) під час обрахунку суми, обчисленої відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу (УНакл), такого правонаступника.

Підсумовуючи приведені положення законодавства, колегія суддів зазначає, що для використання позивачем (як правонаступником реорганізованих платників податку) показників сум ?Накл платників, які реорганізовані шляхом приєднання, злиття, перетворення під час обрахунку суми ?Накл правонаступника необхідно дотримання таких умов:

1) платники податків, які припинили свою діяльність внаслідок реорганізації, повинні повідомити контролюючі органи за місцем обліку такого платника про їх ліквідацію або реорганізацію протягом трьох робочих днів з дня прийняття відповідного рішення;

2) подання платниками податку, які припинили свою діяльність у зв`язку із реорганізацією заяви про перенесення такої суми від`ємного значення до складу податкового кредиту правонаступника (таблиця 2 додатка 2 декларації);

3) подання платниками податку, які припинили свою діяльність у зв`язку із реорганізацією заяви про використання такої суми під час обрахунку суми, обчисленої відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу (УНакл), правонаступника (таблиця 5 додатка 4 декларації);

4) підтвердження задекларованих сум від`ємного значення ПДВ та відповідно показників ?Накл документальною перевіркою контролюючого органу;

5) подання позивачем (як правонаступником реорганізованого платника податку) заяви про перенесення суми від`ємного значення реорганізованих платників податку до складу податкового кредиту звітного (податкового) періоду правонаступника (таблиця 3 додатка 2).

Досліджуючи виконання приведених положень законодавства, колегією суддів встановлено, що платники податків, які припинили свою діяльність внаслідок реорганізації, дотрималися положень підп.16.1.10 п.16.1 ст.16 ПК України щодо повідомлення контролюючого органу за місцем обліку такого платника про його ліквідацію або реорганізацію протягом трьох робочих днів з дня прийняття відповідного рішення. Підтвердженням вказаних обставин є заяви за формою 8-ОПП про ліквідацію або реорганізацію платника податків (а.с. 220-223).

Також, долученими до матеріалів справи доказами, а зокрема:

- таблицею 2 додатка 2, таблицею 5 додатку 4 до декларацій за грудень 2017 року ПП "Торгові Технології 16" (а.с. 92, 94 на звороті т.1);

- таблицею 2 додатка 2, таблицею 5 додатку 4 до декларацій за грудень 2017 року ПП "Торгові Технології 17" (а.с. 99, 102 т.1);

- таблицею 2 додатка 2, таблицею 5 додатку 4 до декларацій за грудень 2017 року ПП "Торгові Технології 18" (а.с. 106,109 т.1);

- таблицею 2 додатка 2, таблицею 5 додатку 4 до декларацій за січень 2018 року ПП "Торгові Технології 044" (а.с. 113,116 т.1)

підтверджено обставини, щодо подання платниками податку, які припинили свою діяльність у зв`язку із реорганізацією заяви про перенесення такої суми від`ємного значення до складу податкового кредиту правонаступника (таблиця 2 додатка 2 декларації) та заяви про використання такої суми під час обрахунку суми, обчисленої відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу (УНакл), правонаступника (таблиця 5 додатка 4 декларації), як того вимагали приписи абз 26 п. 9 приведеного Порядку №569 та п. 14 Порядку №21.

Окрім того, долученими до матеріалів справи копіями довідок контролюючих органів від 08.02.2018 року №307/13-01-14-12/39474433, від 09.02.2018 року №319/13-01-14-12/39475175, від 14.02.2018 року №367/13-01-14-06/39474889, від 05.02.2018 року №154/06-30-14-01/39274010, підтверджено приведені вище показники сум задекларованого від`ємного значення ПДВ та відповідно задекларовані показники ?Накл підприємствами, які припинили свою діяльність у зв`язку із їх реорганізацією (а.с. 123- 170 т.1).

У зв`язку з підтвердження контролюючим органом за результатами документальної перевірки сум задекларованого від`ємного значення ПДВ та відповідно задекларованих показників ?Накл підприємств, які припинили свою діяльність у зв`язку із їх реорганізацією, позивачем (як правонаступником реорганізованих платників) на виконання п. 14 приведеного Порядку №21 подано у складі податкової декларації з податку за березень 2018 року заяву про перенесення суми від`ємного значення реорганізованих платників податку до складу податкового кредиту звітного (податкового) періоду (таблиця 3 додатка 2). Підтвердженням вказаних обставин є таблиця 3 додаток №2 до декларації позивача за березень 2018 року (а.с.213 т.1).

Як наслідок приведених положень законодавства суд відхиляє доводи апеляційної скарги стосовно не дотримання позивачем та платниками, які припинили свою діяльність передумов, визначених вище переліченими нормативними актами та зокрема положеннями абз 26 п. 9 Порядку №569 та п. 14 Порядку №21.

Досліджуючи доводи апеляційної скарги відносно того, що сума 4421450 грн зазначена позивачем у рядку 16.3 «збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу» податкової декларації з ПДВ за березень 2018 року (яка подана 19.04.2018 року) відображена у рядку 21 декларації правонаступника, не як сума на яку можливо збільшити ліміт у системі електронного рахунку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні, то колегія суддів зазначає таке.

Як слідує із змісту декларації у рядку 21 вказаної декларації відображаються дані щодо «сум від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 +рядок 20.3 декларації) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду», які позивачем зазначені у розмірі 16 533 788 грн.

При цьому, колегією суддів враховано, що сама по собі декларація з ПДВ ( в тому рахунку рядок 21) не містить жодного рядка, або його підпункту у якому платники податків (правонаступники) могли зазначити підтверджені документальною перевіркою контролюючого органу реєстраційні суми ПДВ (?Накл) платників податків, діяльність яких припинено у зв`язку з реорганізацією у складі сум (?Накл), які враховується під час обрахунку реєстраційної суми, позивача як правонаступника відповідно до п. 200-1.3 ст. 200-1 ПК України.

Також колегією суддів враховано, що такі відомості, згідно п. 14 Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 28.01.2016 № 21 зазначаються у додатках до податкової декларації з ПДВ.

У таблиці №3 додатку №2 вказаної декларації позивачем зазначено відомості щодо сум від`ємного значення, яке було передано йому у зв`язку з реорганізацією у розмірі 4 421 450 грн. У таблиці №6 додатку №4 вказаної декларації зокрема у розділі «заява платника податку, що є правонаступником платника податку, якого реорганізовано (подається у складі податкової декларації з ПДВ після узгодження реєстраційної суми за результатами документальної перевірки контролюючим органом)», позивач зазначив про необхідність використання підтвердженої документальною перевіркою контролюючого органу реєстраційної суми (?Накл) платників податків, яких припинено у зв`язку з реорганізацією під час обрахунку реєстраційної суми, позивача як правонаступника відповідно до пункту 200.1.3 ст.200-1 ПК у розмірі 4 428 585 грн. (а.с. 216 т.1).

Відтак, з приведених додатків вбачається обставини з приводу того позивач визначив напрямок спрямування підтвердженої документальною перевіркою контролюючого органу реєстраційної суми (?Накл) платників податків, яких припинено у зв`язку з реорганізацією на збільшення реєстраційної суми, позивача як правонаступника відповідно до пункту 200.1.3 ст.200-1 ПК.

Як наслідок приведених обставин справи, колегія судів вважає, що застосування надмірного формалізму у даній категорії спору (за якої зібраними у справі доказами достеменно підтверджено наявність у позивача, як у правонаступника права на збільшення належної йому реєстраційної суму (?Накл) у системі електронного адміністрування податку на додану вартість за рахунок переданих йому сум (?Накл) реорганізованими підприємствами, які підтверджені документальними перевірками контролюючого органу) призведе до:

не дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), як того вимагає п. 7 ч. 2 ст. 2 КАС України;

порушення стаття 41 Конституції, яка передбачає, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, адже актив у вигляді від`ємного значення ПДВ є власністю позивача, який має право ним розпоряджатися на власний розсуд з урахуванням обмежень, визначених законом;

порушення ст.1 Протоколу 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права;

порушення закріпленого у ст. 6 КАС України принципу щодо верховенства права. Одним із суттєвих елементів принципу верховенства права є принцип юридичної визначеності. Цей принцип має різні прояви. Зокрема, він є одним з визначальних принципів «доброго врядування» і «належної адміністрації» (встановлення процедури і її дотримання), частково співпадає з принципом законності (чіткість і передбачуваність закону, вимоги до «якості» закону).

Враховуючи обумовлене, колегія суддів приходить до висновку, що обумовлений довід апеляційної скарги не може бути підставою для скасування судового рішення.

Відносно ж доводів апеляційної скарги, стосовно того що судом першої інстанції невірно визначено зміст спірних правовідносин, то колегія суддів зазначає таке.

Так дійсно в одному із речень мотивувальної частини судового рішення, суд першої інстанції зазначив, що зміст спірних правовідносин стосується обставин, щодо не перенесення контролюючим органом до складу податкового кредиту правозаступника сум від`ємного значення ПДВ, приєднаних платників.

Проте, на думку колегії суддів такий висновок суду не впливає в цілому на правильність встановлення судом обставин та оцінки фактичних спірних правовідносин, які стосуються збільшення у системі електронного адміністрування податку на додану вартість значення ПДВ, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування до податкових накладних в ЄДРПН, за рахунок підтверджених контролюючим органом за результатами документальної перевірки показників сум задекларованого від`ємного значення ПДВ та відповідно задекларованих показників ?Накл підприємствами, які припинили свою діяльність у зв`язку із їх реорганізацією. Як наслідок зазначений відповідачем довід апеляційної скарги не може бути правовою підставою для скасування рішення суду першої інстанції, яке стосується фактичних спірних правовідносин.

Стосовно ж доводів апеляційної скарги відносно того, що судом не взято до уваги звірки ГУ ДПС у Львівській області за період 03.2018 року по 10.2020 (а.с. 165 т.2), відповідно до якої відображається зменшення суми від`ємного значення рядка 21 у зв`язку із задекларованими сумами податкових зобов`язань рядок 9 та сумами податкового кредиту рядок 17, то колегія суддів зазначає таке.

По - перше, задекларовані показники суд від`ємного значення ПДВ та відповідно задекларованих показників ?Накл у вище приведених деклараціях (91-123 т.1) підприємств, які припинили свою діяльність у зв`язку із їх реорганізацією підтверджено за результатами документальної перевірки, про що в матеріалах справи містяться відповідні довідки. Як наслідок, приведених положень законодавства позивач має право на урахування зазначених показників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість значення ПДВ, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування до податкових накладних в ЄДРПН.

По-друге, приведена звірка задекларованих показників ГУ ДПС у Львівській області за період 03.2018 року по 10.2020 року (а.с. 165 т.2) не містить жодних обґрунтованих доводів та доказів з приводу невідповідності даних проведених документальних перевірок задекларованих показників суд від`ємного значення ПДВ та відповідно задекларованих показників ?Накл у вище приведених деклараціях (91-123 т.1) підприємств, які припинили свою діяльність у зв`язку із їх реорганізацією, а відтак не спростовує право позивача на урахування таких сум від`ємного значення ПДВ та відповідно задекларованих показників ?Накл у системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

По-трете, відповідно до пп. 62.1.3 п. 62.1 ст. 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Постановою КМ від 27 грудня 2010 р. N 1232 затверджено Порядок проведення контролюючими органами зустрічних звірок. Відповідно до п. 7 вказаного Порядку за результатами проведеної зустрічної звірки складається довідка у двох примірниках, яка підписується суб`єктом господарювання або його законним представником і посадовими особами контролюючого органу, які її проводили, та реєструється у контролюючому органі.

Натомість, долучена звірка задекларованих показників ГУ ДПС у Львівській області за період 03.2018 по 10.2020 (а.с. 165 т.2) таким вимога не відповідає.

Окрім того, колегія суддів зазначпє, що у відповідності до п.9 Порядку, під час розрахунку показника ?ПопРах також враховується сума коштів, зокрема, у разі проведення органами Казначейства розрахунків платника податку з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв`язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам із спрямуванням коштів відповідно до закону про Державний бюджет України в рахунок погашення заборгованості з податку. При цьому для поповнення електронного рахунка враховується в межах проведених розрахунків з податку сума зменшення залишку узгоджених податкових зобов`язань такого платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати яких настав, що обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі за коригуючими реєстрами. Однак, не зважаючи на викладені у рішенні суду першої інстанції висновки із зазначеного питання, відповідачем надано ні суду першої, ні суду апеляційної інстанцій жодних доказів в підтвердження наявності обставин, з якими Кабінет Міністрів України, пов`язує застосування положень наведеної норми до позивача, в силу тягаря доказування, передбаченого ч.2 ст.77 КАС України, а відтак колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що у суду відсутні правові підстави для поширення наведених вимог на ТзОВ "Центр Проект" у спірних правовідносинах.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції з приводу наявності підстав для визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо незабезпечення збільшення у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на яке позивач має право та зобов`язання відповідача вчинити вказані дії.

Також колегією суддів враховано, що організація діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків та інших платежів, визначена у Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженому наказом Міністерства фінансів України від 07 квітня 2016 року №422 та зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 20 травня 2016 року за №751/28881 (далі - Порядок).

Як визначено у пункті 2 розділу 1 Порядку, інтегрована картка платника (далі - ІКП) - це форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами.

Приписами пункту 3 розділу 1 Порядку передбачено, що оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС.

Зі змісту пункту 1 розділу 2 Порядку вбачається, що з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками. Облік нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску відображається в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення.

Пунктом 1 розділу 3 Порядку передбачено, що для забезпечення контролю за повнотою та своєчасністю розрахунків платників органи ДФС проводять оперативний облік надходжень за податками, зборами на підставі документів, визначених порядком взаємодії органів ДФС та органів Казначейства у процесі виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, а саме: відомостей про зарахування та повернення коштів з аналітичних рахунків за надходженнями у вигляді технологічного файла @B; виписок з рахунків у вигляді електронного реєстру розрахункових документів; звітів про виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями.

Таким чином з метою обліку нарахованих і сплачених сум платежів до бюджету контролюючі органи відкривають платнику податків інтегровані картки, за якими відображається стан розрахунків платника з бюджетом. Відомості про сплату податкових зобов`язань платниками податків обліковуються у таких картках за даними електронних реєстрів розрахункових документів. А умовою, з якою законодавство пов`язує відображення в інтегрованій картці платника факту надходження грошових коштів в рахунок сплати податкового зобов`язання, є отримання від Державної казначейської служби України підтвердження про зарахування грошових коштів на відповідний рахунок.

Така ж правова позиція наведена і в постановах Верховного Суду від 19 листопада 2018 року у справі №810/5997/15, від 18 квітня 2019 року у справі №816/573/16, від 16 червня 2020 року у справі №814/78/16.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції з приводу наявності підстав для визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо незабезпечення збільшення облікових даних (інтегрованої картки платника податків) від`ємного значення суми податку на додану вартість на яке позивач має право та зобов`язання відповідача вносити зміни до інтегрованої картки.

Приведені в апеляційній скарзі доводи, висновку суду не спростовують, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись статями 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної податкової служби України залишити без задоволення.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 15 грудня 2020 року у справі №380/6280/20 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя С. М. Шевчук
судді Р. В. Кухтей
Т. В. Онишкевич
Повне судове рішення складено 09 квітня 2021 року.