Справа № 160/1950/21
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 квітня 2021 року Справа № 160/1950/21
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Неклеса О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (як відокремленого структурного підрозділу), Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,-
Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО» (далі - позивач, ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО») звернулось до суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі - відповідач-1, ГУ ДПС у Дніпропетровській області), Державної податкової служби України (далі - відповідач-2, ДПС України), в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області в особі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №2299953/41808435 від 06.01.2021 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №5 від 10.12.2020 року;
- визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області в особі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 13.01.2021 року №2309958/41808435, яким не враховано таблицю даних платника податку на додану вартість;
- стягнути з відповідачів на користь позивача понесені судові витрати, у тому числі сплачений судовий збір в розмірі 15 890,00 (п`ятнадцять тисяч вісімсот дев`яносто грн., 00 коп.) гривень.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.02.2021 року відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
22.03.2021 року на адресу суду від представника відповідача-1 надійшов відзив на позовну заяву, в якому він не погоджується з доводами позивача, заперечує проти позовних вимог та в їх задоволенні просить відмовити. В обґрунтування відзиву зазначив, що ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС-ДНПРО» подано до Єдиного реєстру податкових накладних на реєстрацію податкова накладна №5 від 10.12.2020 на загальну суму 650 180,00 грн., у т.ч. ПДВ - 108 363,33 грн. з реалізації товару (Олія соєва) на підприємство ТОВ «САВ - ТРЕЙД». За результатами розгляду Комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області документів, наданих платником прийняті Рішення про відмову у реєстрації податкової накладної №5 від 10.12.2020, у зв`язку з ненаданням платником податку первинних документи щодо оренди обладнання (акти виконаних робіт, регістри бухгалтерського обліку). ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС-ДНПРО» за рішенням Комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області, 28.09.2020 включено до переліку ризикових платників податку, як такого, що відповідає критеріям ризиковості (п.8 Критеріїв ризиковості платника податку - наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції). Зауважив, що нормативно-правові акти не містять конкретних документів які є первинним, а встановлюють лише обов`язкові вимоги та реквізити при дотримання яких, документ вважається первинним та підтверджує факт господарської операції. Отже, у платника податку після отримання квитанції виникає право на подання документів, що були складені ним відповідно до Закону 996, та які можуть вважатись первинними та підтвердити факт наявності чи відсутності господарської операції. Податковий орган не зобов`язаний у квитанції вказувати перелік документів який необхідно подати для підтвердження реальності господарської операції, оскільки таке прямо не передбачено нормативно-правовими актами. Натомість, у Порядку 1165, зазначено не вичерпний перелік документів, а вжито сполучник «може включати», що свідчить про наявність у платника податків права підтвердити правомірність та обґрунтованість господарської операції щодо якої направлено на реєстрацію ПН/РК усіма наявними в нього первинними документами, які він зобов`язаний скласти. Враховуючи такий обов`язок, платник податку є обізнаним з тим, які первинні документи ним було складено, і які в силу вимог Закону 996 підтверджують факт господарської операції. Окрім того, відповідач-1 вважає, що реєстрація податкових накладних в ЄРПН є дискреційним повноваженням та виключною компетенцією уповноваженого органу, в які суд не має права втручатись, а податковим законодавством передбачений певний порядок реєстрації податкових накладних, тому звернення позивача до суду з вимогою про зобов`язання контролюючий орган зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування є передчасною. Щодо неврахування таблиці даних, відповідач-1 посилався на п.18,19 Порядку, з огляду на які вважає, що комісією відповідно до чинного законодавства та цілком обґрунтовано прийнято рішення про неврахування таблиці даних, оскільки на момент надання позивачу відповіді ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС-ДНПРО» перебувало в переліку ризикових платників податків. Також відповідач-1 вважає, що внесення суб`єктом владних повноважень позивача до переліку ризикових не створює жодних перешкод для діяльності платника податку, тому дії контролюючого органу щодо внесення до переліку ризикових є лише службовою діяльністю працівників ДПС з виконання своїх професійних обов`язків, збирання доказової інформації щодо наявності чи відсутності документального підтвердження відповідних операцій, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку. Отже вимога позивача про зобов`язання виключити його з переліку ризикових є неналежним способом захисту позивача, так як дії контролюючого органу не створюють жодних правових наслідків.
12.04.2021 року від позивача надійшли відповідь на відзив, в якій останній не погоджується з аргументами відповідача 1, викладеними у відзиві.
Також 12.04.2021 року позивачем надано до суду клопотання про заміну відповідача його правонаступником.
Ухвала суду від 12.02.2021 року отримана Державною податковою службою України 22.02.2021 року.

У встановлений судом строк, а саме: до 09 березня 2021 року (включно) та станом на 12.04.2021р. року (з урахуванням строку на поштове відправлення), відзив до суду не надходив.

Відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Відповідач 2 правом на подання відзиву на позов (у разі заперечення проти позову) та надання доказів по справі не скористався, з клопотанням про продовження строку на надання відзиву до суду не звертався.

Частиною 6 статті 162 КАС України передбачено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО», , є юридичною особою, запис в Єдиному державному реєстрі про проведення державної реєстрації юридичної особи від 14.12.2017 року, номер запису: 0083683. Основний вид діяльності позивача є 10.41 Виробництво олії та тваринних жирів.

Згідно витягу №312 від 05.11.2019 року ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО» з 01.11.2019 року зареєстроване платником ПДВ.

28.09.2020 року ГУ ДПС у Дніпропетровській області, в особі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, було прийнято рішення №48345 про відповідність ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО» критеріям ризиковості платника податку, підстава - п.8 Критеріїв ризиковості платника податків. В рішенні зазначено, що наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції.

Також, ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС-ДНПРО» було подано до Єдиного реєстру податкових накладних на реєстрацію податкову накладну №5 від 10.12.2020 року на загальну суму 650 180,00 грн., у т.ч. ПДВ - 108 363,33 грн. з реалізації товару (олія соєва) підприємству ТОВ «САВ - ТРЕЙД» (42789450).

23.12.2020 року документ (податкову накладну №5 від 10.12.2020 року) прийнято, реєстрація зупинена.

У квитанції про реєстрацію ПН від 23.12.2020 року зазначено, що реєстрація податкової накладної зупинена відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної.

Позивачем було направлено на адресу комісії пояснення від 30.12.2020 року з приводу зупинення реєстрації ПН №5 від 10.12.2020 року та копії документів щодо податкової накладної, реєстрація якої зупинена, що підтверджується повідомленням №30/12 від 31.12.2020 року, квитанцією №1 від 31.12.2020 року та квитанцією №2 від 04.01.2021 року.

06.01.2021 року ГУ ДПС у Дніпропетровській області, в особі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, було прийнято рішення №2299953/41808435, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №5 від 10.12.2020 року, у зв`язку з ненаданням платником податків копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

13.01.2021 року, не погоджуючись із наведеним рішенням відповідача-1, позивачем було подано скаргу щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної разом з письмовими поясненнями до скарги.

Рішенням №2918/41808435/2 від 21.01.2021 року за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, скаргу ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС-ДНПРО» залишено без задоволення, а рішення комісії - без змін.

Окрім того, 06.01.2021 року позивач направив до відповідача-1 таблицю даних платника податку на додану вартість, а також пояснення №06/01-1 від 06.01.2021 року до таблиці даних.

За результатом розгляду вказаної таблиці, ГУ ДПС у Дніпропетровській області, в особі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, було прийнято рішення №2309958/41808435 від 13.01.2021 року, яким не враховано таблицю даних платника податку на додану вартість. Підставою для прийняття оскаржуваного рішення зазначено «наявність в контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій».

14.01.2021 року ГУ ДПС у Дніпропетровській області, в особі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, було прийнято рішення №2133 про відповідність ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО» критеріям ризиковості платника податку, підстава - п.8 Критеріїв ризиковості платника податків. В рішенні зазначено, що рішення було прийнято з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 06.01.2021 року №06/01-1, а також на підставі того, що наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції.

Вважаючи протиправними рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області, в особі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних: № 48345 від 28.09.2020 року, яким визначено, що ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС- ДНІПРО» відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку; №2299953/41808435 від 06.01.2021 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №5 від 10.12.2020 року; від 13.01.2021 року №2309958/41808435, яким не враховано таблицю даних платника податку на додану вартість; від 14.01.2021 року № 2133, яким визначено, що ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС- ДНІПРО» відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стаття 68 Конституції України передбачає, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України, законів України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до п.201.7. ст.201 ПК України, податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Згідно з п. 201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до пункту 201.16 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 р. (далі-Порядок № 1246) визначено, що податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України(далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з пунктом 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

01 лютого 2020 року набрав чинності Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), затверджений постановою КМУ №1165 від 11 грудня 2019 року, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п.1 Порядку №1165, цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Згідно з п.2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Комісія регіонального рівня - комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь ДПС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а" або "б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а" або "б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку;

Таблиця даних платника податку - зведена інформація, що подається платником податку до контролюючого органу, щодо кодів видів економічної діяльності платника податку згідно з Класифікатором видів економічної діяльності, кодів товарів згідно з УКТЗЕД та/або кодів послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Відповідно до п.5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Додатком 1 до Порядку №1165 визначені наступны критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Відповідно до п.6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з п.12 Порядку №1165 платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою (додаток 5).

Пунктом 13 Порядку №1165 визначено, що у таблиці даних платника податку зазначаються:

види економічної діяльності відповідно до КВЕД;

коди товарів згідно з УКТЗЕД, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України;

коди послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Відповідно до п.14 Порядку №1165 таблиця даних платника податку подається з поясненням, в якому зазначається вид діяльності, з посиланням на податкову та іншу звітність платника податку.

Згідно з п.15 Порядку №1165 таблиця даних платника податку з поясненнями розглядається комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів після її отримання.

Пунктом 16 Порядку №1165 визначено, що комісія регіонального рівня приймає рішення про врахування або неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу (додаток 6).

Відповідно до п.17 Порядку №1165 у рішенні про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку зазначається причина такого неврахування.

Пунктом 22 Порядку №1165 визначено, що таблиця даних платника податку враховується у разі надходження до контролюючого органу рішення суду про скасування рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке набрало законної сили.

Згідно з п.23 Порядку №1165 таблиця даних платника податку подається платником податку в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні довірчі послуги", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Пунктом 25 Порядку №1165 визначено, що комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до п.26 Порядку №1165 комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком.

Згідно з п.27 Порядку №1165 комісія контролюючого органу в своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції України, Податкового кодексу України та законів, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, а також цим Порядком.

Відповідно до обставин справи між сторонами виник спір щодо правомірності рішень ГУ ДПС у Дніпропетровській області, в особі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних: № 48345 від 28.09.2020 року, яким визначено, що ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС- ДНІПРО» відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку; №2299953/41808435 від 06.01.2021 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №5 від 10.12.2020 року; від 13.01.2021 року №2309958/41808435, яким не враховано таблицю даних платника податку на додану вартість; від 14.01.2021 року № 2133, яким визначено, що ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС- ДНІПРО» відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Щодо рішень ГУ ДПС у Дніпропетровській області, в особі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 48345 від 28.09.2020 року та № 2133 від 14.01.2021 року, якими визначено, що ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС- ДНІПРО» відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, суд зазначає наступне.

У затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від ..р. № -.

У формі рішенні вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, в обох оскаржуваних рішеннях відповідачем-1, в рядку «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Натомість контролюючим органом лише процитовано зміст п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Отже, оспорюване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Суд зазначає, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку, а під час судового оскарження такого рішення повинна надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Впродовж розгляду справи відповідач-1 не надав жодного доказу, який би досліджувався в ході засідання комісії, і який слугував підставою для прийняття оскаржуваних рішень, жодним чином не довів існування податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником податків ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС- ДНІПРО» та взагалі не зазначив якими документами та інформацією керувався при прийнятті оскаржуваних рішень.

У відзиві відповідач-1 зазначив, що про відсутність реального характеру відповідних операцій можуть свідчити, зокрема, наявність таких обставин: неможливість здійснення платником податку зазначених операцій з урахуванням часу, місця знаходження майна або обсягу матеріальних ресурсів, економічно необхідних для виробництва товарів, виконання робіт або послуг, нездійснення особою, яка значиться виробником товару, підприємницької діяльності, відсутність у платника податку необхідних умов для досягнення результатів відповідної підприємницької, економічної діяльності в силу відсутності управлінського або технічного персоналу, основних коштів, виробничих активів, складських приміщень, транспортних засобів, здійснення операцій з товарно-матеріальними цінностями, які не вироблялися або не могли бути вироблені в обсязі, зазначеному платником податку в документах обліку.

При цьому, яка з цих обставин стала підставою для прийняття оскаржуваних рішень та у зв`язку з наявністю у податкового органу якої інформації, відповідач-1 не зазначив.

Отже, рішення комісії № 48345 від 28.09.2020 року та № 2133 від 14.01.2021 року не містять мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Крім того, незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

За наведених обставин суд прийшов до висновку, що відповідачем-1 не доведено правомірності прийняття рішень комісії № 48345 від 28.09.2020 року та № 2133 від 14.01.2021 року, а тому позовні вимоги в частині визнання таких рішень протиправними та їх скасування є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Доводи позивача про те, що внесення суб`єктом владних повноважень позивача до переліку ризикових не створює жодних перешкод для діяльності платника податку, тому дії контролюючого органу щодо внесення до переліку ризикових є лише службовою діяльністю працівників ДПС з виконання своїх професійних обов`язків, збирання доказової інформації щодо наявності чи відсутності документального підтвердження відповідних операцій, а тому позивач обрав неналежний спосіб захисту, суд вважає необґрунтованими та безпідставними, з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".

Тобто, Порядок № 1165, який є чинним та діяв під час прийняття спірних рішень прямо передбачає можливість оскарження рішень про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16 грудня 2020 року у справі № 340/474/20 та від 05 січня 2021 року у справі № 640/11321/20 та суд не вбачає правових підстав відступати від неї.

Правову позицію викладену у постановах Верховного Суду України від 03 березня 2020 року у справі №240/3665/19 (К/9901/36283/19), від 20 листопада 2019 року у справі №480/4006/18 (№К/9901/18097/19), від 27 серпня 2019 року у справі №540/2077/18 (№К/9901/17394/19), а також правову позицію викладену у постанові Третього апеляційного адміністративного суду від 23 травня 2019 року у справі №160/102/19 (у відкритті касаційного провадження відмовлено), на яку посилається відповідач-1 у відзиві на позов, суд не приймає до уваги при розгляді цієї справи, оскільки висновки у наведених справах були здійснені з питань застосування норм Порядку зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 117 від 21 лютого 2018 року, що втратив чинність 01 лютого 2020 року, і положення якого не надавали платнику права оскаржити рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника зокрема в судовому порядку, тоді як спірні правовідносини врегульовані Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою КМУ №1165 від 11 грудня 2019 року.

Щодо вимоги позивача зобов`язати ГУ ДПС у Дніпропетровській області виключити ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, суд зазначає наступне.

Конституційний Суд України в своєму рішенні від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 зазначив, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом (стаття 8). Право на ефективний засіб захисту закріплено також у Міжнародному пакті про громадянські та політичні права (стаття 2) і в Конвенції про захист прав людини та основних свобод (стаття 13).

Зі змістом рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи №R/80/2 щодо здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за цих обставин.

Відповідно до частини 3 статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Пункт 6 Порядку №1165 містить приписи про те, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Із зазначеного слідує, що у разі прийняття судом рішення про визнання протиправним та скасування рішення контролюючого органу про включення позивача до переліку ризикових платників податку та про зобов`язання контролюючого органу виключити останнього із вказаного переліку, у контролюючого органу відсутні декілька варіантів юридично допустимих рішень, окрім виключення позивача із переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

При розгляді цієї справи, суд дійшов висновку про протиправність рішень ГУ ДПС у Дніпропетровській області, в особі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 48345 від 28.09.2020 року та № 2133 від 14.01.2021 року, якими визначено, що ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС- ДНІПРО» відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку та, як наслідок, про наявність підстав для скасування таких рішень.

За наведеного правового регулювання та встановлених у справі обставин, суд дійшов висновку про те, що належним способом захисту порушеного права позивача в межах спірних правовідносин буде зобов`язання ГУ ДПС у Дніпропетровській області (як відокремлений структурний підрозділ) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, оскільки такий спосіб захисту порушених прав у повній мірі відповідає вимогам справедливості та забезпечить безперешкодне виконання судового рішення.

Щодо вимог позивача визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області в особі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №2299953/41808435 від 06.01.2021 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №5 від 10.12.2020 року, а також зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних датою подання податкову накладну №5 від 10.12.2020 року, подану ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО», суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС-ДНПРО» було подано до Єдиного реєстру податкових накладних на реєстрацію податкову накладну №5 від 10.12.2020 року на загальну суму 650 180,00 грн., у т.ч. ПДВ - 108 363,33 грн. з реалізації товару (олія соєва) підприємству ТОВ «САВ - ТРЕЙД» (42789450).

23.12.2020 року документ (податкову накладну №5 від 10.12.2020 року) прийнято, реєстрація зупинена.

У квитанції про реєстрацію ПН від 23.12.2020 року зазначено, що реєстрація податкової накладної зупинена відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної.

При цьому, що у квитанції про зупинення реєстрації ПН №5 відповідачем-1 не вказаний конкретний перелік документів, який платник податків має надати для обґрунтованого рішення щодо реєстрації ПН в ЄРПН.

З метою підтвердження інформації, зазначеної в ПН №5 від 10.12.2020 року, для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію такої податкової накладної, позивач надав на адресу відповідача-1 пояснення вих. № 30/12 від 30.12.2020 року та копії первинних документів, що виключають ризиковість.

Зокрема, позивачем було надано Договір оренди нежитлового приміщення № 5 від 01.08.2019 р., укладеного позивачем із ФОП ОСОБА_1 , що підтверджує використання офісного приміщення за адресою: АДРЕСА_1 (місце реєстрації юридичної особи).

Також, позивачем було надано Договір оренди будівлі № ДУ-04 від 01.08.2019 р. та Договір оренди обладнання №ДУ-05 від 01.11.2019 р., укладені позивачем з ФОП ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_3 , що підтверджує використання позивачем в своїй господарській діяльності складських приміщень загальною площею 393,40 кв.м. за адресою: АДРЕСА_2 та наявність виробничого обладнання для здійснення господарської діяльності, отже доводить наявність організаційно-технічної можливості для здійснення виробництва олії.

Позивачем також було надано в повному обсязі акти приймання-передачі приміщень і обладнання та акти приймання-передачі робіт (надання послуг), акти звірки взаємних розрахунків, що свідчать про виконання договорів оренди з боку позивача та реальне використання орендованих приміщень і обладнання.

Окрім того, позивачем за адресою виробничих потужностей використовується електрична енергія, за споживання якої ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО» регулярно сплачуються грошові кошти, на підтвердження чого позивачем було надано Договір про електропостачання № 2218, укладений позивачем з ТОВ «ДНІПРОВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ» на живлення механізмів та пристроїв потужністю 145,00 кВт; заява щодо неприпинення електропостачання об`єкту від 11.10.2019 р., вихідні дані для розрахунку від 04.10.2019 р., відомості про розрахункові засоби обліку активної та реактивної електричної енергії від 04.10.2019 р.

Більш того, оскільки олія соєва виробляється позивачем із сировини (соя половинки, соя 2 сорт, зерновідходи сої, побічна продукція сої категорії А), останнім було надано на адресу відповідача-1 також усі первинні документи щодо придбання відповідної сировини та її транспортування до місця розташування виробничих потужностей позивача, на адресу: АДРЕСА_2 .

Не дивлячись на подання позивачем усіх вищезазначених договорів та первинних документів по взаємовідносинах із контрагентами, відповідачем-1 було прийняте оскаржуване рішення №2299953/41808435 від 06.01.2021 року, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №5 від 10.12.2020 року.

З тексту спірного рішення вбачається, що воно містить лише загальні твердження проте, не вказано, яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

В оскаржуваному рішенні контролюючим органом не обґрунтовано, які саме документи, надані платником, складені з порушенням законодавства, чому документи платника не є достатніми для прийняття комісією ДПС рішення про реєстрацію податкових накладних, які документи платник податків має надати для обґрунтованого рішення щодо реєстрації ПН.

Оскільки рішення суб`єкта владних повноважень не містить чіткої підстави його прийняття, це свідчить про необґрунтованість такого рішення.

При вирішенні справи суд також виходить із того що спірне рішення Комісії є актом індивідуальної дії.

Правовий акт індивідуальної дії - це виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, який не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків лише чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому (яким) він адресований.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 02.04.2019 року у справі № 822/1878/18.

Натомість, оскаржуване рішення контролюючого органу не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії, та породжують його неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Суд вважає, що не наведення переліку документів, які необхідно надати призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

Отже, недотримання принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації податкової накладної призвело до необізнаності платника податків щодо вичерпного переліку необхідних документів, які він повинен був надати контролюючому органу, внаслідок чого у відповідача-1 виникла можливість прояву нічим необмеженої дискреції. Вказане, на думку суду, призвело до прояву суб`єктом владних повноважень негативного розсуду, внаслідок чого платник податків не зміг належним чином виконати свої обов`язки, мета яких - реєстрація податкової накладної.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Така правова позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема у постановах від 23 жовтня 2018 року по справі №822/1817/18, від 21 травня 2019 року по справі №0940/1240/18, від 10 квітня 2020 року по справі №819/330/18.

Окрім того, Верховний Суд у постанові від 10 квітня 2020 року по справі №819/330/18 наголошував на тому, що прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови прийняття обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.

Про дотримання податковим органом вимог обґрунтованості під час прийняття відповідного акта індивідуальної дії свідчитиме належна мотивація його висновку, зокрема зі встановленням обставин, що мають значення для реєстрації податкової накладної, а також за умови посилання на докази, якими такі обставини обґрунтовані, із зазначенням причин їх прийняття чи відхилення.

І навпаки, не наведення мотивів прийнятих рішень "суб`єктивізує" акт державного органу і не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, за яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність прийнятого рішення.

Зазначений висновок суду узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), рішення якого відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року є джерелом права.

У рішенні від 13 грудня 2001 року у справі «Церква Бесарабської Митрополії проти Молдови» ЄСПЛ зазначив, що закон має бути доступним та передбачуваним, тобто вираженим з достатньою точністю, щоб дати змогу особі в разі необхідності регулювати його положеннями свою поведінку (пункт 109).

На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок ("Лелас проти Хорватії", заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року; "Тошкуце та інші проти Румунії", заява №36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків ("Лелас проти Хорватії", п. 74).

Головним управлінням ДПС в Дніпропетровській області (як відокремленим структурним підрозділом) не доведено правомірності прийняття рішення №2299953/41808435 від 06.01.2021 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №5 від 10.12.2020 року, а тому позовні вимоги в частині визнання такого рішення протиправним та його скасування є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Згідно з пунктами 19, 20 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

- прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

- неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Враховуючи встановлені під час розгляду справи обставини та наведені норми права, беручи до уваги те, що спірне рішення про відмову у реєстрації ПН визнано протиправним та скасовано, з метою повного та всебічного захисту прав позивача, виникає необхідність зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних датою подання податкову накладну №5 від 10.12.2020 року, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО».

Щодо вимог позивача визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області в особі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 13.01.2021 року №2309958/41808435, яким не враховано таблицю даних платника податку на додану вартість та зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області врахувати таблицю даних платника податку на додану вартість, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО», зареєстровану 06.01.2021 року за №, суд зазначає наступне.

Підставою для прийняття оскаржуваного рішення №2309958/41808435 від 13.01.2021 року, яким не враховано таблицю даних платника податку на додану вартість, зазначено «наявність в контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій».

Проте, вказане рішення не містить мотивів та обґрунтувань, яка сама податкова інформація про здійснення позивачем ризикових операцій була отримана ДПС України. При цьому, незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення не передбачає конкретизації підстав у разі неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, це не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

Впродовж розгляду справи відповідач-1 не надав жодного доказу, який би досліджувався в ході засідання комісії, і який слугував підставою для прийняття оскаржуваного рішення, жодним чином не довів існування податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником податків ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС- ДНІПРО» та взагалі не зазначив якими документами та інформацією керувався при прийнятті оскаржуваного рішення.

Окрім того судом враховується той факт, при розгляді цієї справи, суд дійшов висновку про протиправність рішень №48345 від 28.09.2020 року та № 2133 від 14.01.2021 року, якими було визначено, що ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС- ДНІПРО» відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку та, як наслідок, про наявність підстав для скасування таких рішень та виключення ТОВ «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

З огляду на вищевикладене, суд прийшов до висновку, що Головним управлінням ДПС в Дніпропетровській області (як відокремленим структурним підрозділом) не доведено правомірності прийняття рішення №2309958/41808435 від 13.01.2021 року, яким не враховано таблицю даних платника податку на додану вартість, наведене рішення було прийнято без належного обґрунтування, а також без врахування усіх обставин, що мають значення для його прийняття, а тому позовні вимоги в частині визнання такого рішення протиправним та його скасування є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 3 статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Пунктом 22 Порядку №1165 визначено, що таблиця даних платника податку враховується у разі надходження до контролюючого органу рішення суду про скасування рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке набрало законної сили.

Із зазначеного слідує, що у разі прийняття судом рішення про визнання протиправним та скасування рішення про неврахування таблиці даних платника податку, у контролюючого органу відсутні декілька варіантів юридично допустимих рішень, окрім врахування таблиці даних платника податку.

За наведеного правового регулювання та встановлених у справі обставин, суд дійшов висновку про те, що належним способом захисту порушеного права позивача в межах спірних правовідносин є зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (як відокремленого структурного підрозділу) врахувати таблицю даних платника податку на додану вартість, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО», зареєстровану 06.01.2021 року за №.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 ст. 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно з ч.1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Згідно з ч. 2 ст.73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною 1 ст. 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем-1, як суб`єктом владних повноважень рішення якого оскаржуються, не виконано покладеного на нього обов`язку доказування правомірності таких рішень.

За наведених обставин суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Так, сума судового збору, яка підлягала сплаті за подання даної позовної заяви становить 9080 грн.

Однак позивачем надміру сплачено судовий збір у розмірі 15890, 00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи задоволення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО», за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на користь позивача підлягає стягненню сума сплаченого ним судового збору у розмірі 9080,00 грн.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 77, 78, 139, 241-246, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО» (49007, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Б. Кротова, буд.50, ) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (як відокремленого структурного підрозділу; 49005, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-а, код ЄДРПОУ ВП 44118658), Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, буд.8, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області в особі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28.09.2020 року № 48345, яким визначено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРОКОМПЛЕКС- ДНІПРО» () відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області в особі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №2299953/41808435 від 06.01.2021 року, яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №5 від 10.12.2020 року.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних датою подання податкову накладну №5 від 10.12.2020 року, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО» ().

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області в особі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 13.01.2021 року №2309958/41808435, яким не враховано таблицю даних платника податку на додану вартість.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (як відокремлений структурний підрозділ) врахувати таблицю даних платника податку на додану вартість, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО» (), зареєстровану 06.01.2021 року за №.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області в особі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 14.01.2021 року № 2133, яким визначено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРОКОМПЛЕКС- ДНІПРО» () відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (як відокремлений структурний підрозділ) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО» () з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (як відокремленого структурного підрозділу, код ЄДРОПУ ВП 44118658) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОКОМПЛЕКС-ДНІПРО» () судовий збір у розмірі 9080 (дев`ять тисяч вісімдесят) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст.ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено та підписано 12.04.2021 р.

Суддя О.М. Неклеса