Справа № 640/587/19
Суддя: Донець В.А.
Дата ухвалення: 2020-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2020 року м. Київ № 640/587/19

Окружний адміністративний суд міста Києва в складі судді Донця В.А., секретар судового засідання Барміна Г.Ю., розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправними дій, скасування наказів, поновлення на посаді, виплату різниці за час виконання нижчеоплачуваної роботи,

за участю:

позивач - ОСОБА_1 ;

представник позивача - адвокат Суровцов А.Ю.;

представник відповідача - Панченко Б.С.

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про:

- визнання протиправними дій ГУ НП у м. Києві про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади слідчого відділу Подільського управління поліції капітана поліції ОСОБА_1 та призначення капітана поліції ОСОБА_1 інспектором штурмового взводу №2 роти швидкого реагування полку патрульної служби поліції особливого призначення "Київ", звільнивши з посади слідчого слідчого відділу Подільського управління поліції;

- скасування наказу ГУ НП у м. Києві від 08.11.2018 №799 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Подільського управління поліції та УПН ГУ НП у м. Києві" в частині звільнення з посади слідчого слідчого відділу Подільського управління поліції капітана поліції ОСОБА_1 ;

- скасування наказу ГУ НП у м. Києві від 24.12.2018 №1280 о/с "Щодо особового складу" в частині призначення капітана поліції ОСОБА_1 інспектором штурмового взводу №2 роти швидкого реагування полку патрульної служби поліції особливого призначення "Київ", звільнивши з посади слідчого слідчого відділу Подільського управління поліції;

- поновлення капітана поліції ОСОБА_1 на посаді слідчого слідчого відділу Подільського управління поліції;

- виплату капітану поліції ОСОБА_1 різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.11.2019, залишеного без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.03.2020, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково: визнано протиправними дії ГУ НП у м. Києві щодо накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади слідчого слідчого відділу Подільського управління поліції капітана поліції ОСОБА_1 та призначення його інспектором штурмового взводу №2 роти швидкого реагування полку патрульної служби поліції особливого призначення "Київ", звільнивши його з посади слідчого слідчого відділу Подільського управління поліції; визнано протиправним і скасовано наказ ГУ НП у м. Києві від 08.11.2018 №799 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Подільського управління поліції та УПН ГУ НП у м. Києві" в частині звільнення з посади слідчого слідчого відділу Подільського управління поліції капітана поліції ОСОБА_1 ; визнано протиправним і скасовано наказ ГУ НП у м. Києві від 24.12.2018 №1280 о/с "Щодо особового складу"; поновлено капітана поліції ОСОБА_1 на посаді слідчого слідчого відділу Подільського управління поліції.

Постановою Верховного Суду від 06.08.2020 скасовано рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.11.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.03.2020, справу №640/587/19 направлено на новий розгляд до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Ухвалами Окружного адміністративного суду міста Києва: від 21.08.2020 - прийнято справу до провадження, призначено підготовче судове засідання, встановлено строк для подання заяв по суті; від 07.10.2020 - закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Підготовче засідання відкладалось за клопотаннями позивача. На підставі статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Підставами позову визначено: застосування до позивача стягнення у вигляді переведення на іншу посаду, яка фактично є рівноцінною тій посаді, яку позивач обіймав раніше; порушення відповідачем місячного строку для притягнення до дисциплінарної відповідальності; наказ про звільнення позивача з посади слідчого видано за відсутності подання заступника начальника Головного управління Національної поліції у м. Києві; невідповідність висновку службового розслідування про вчинення позивачем дисциплінарного проступку дійсності; звільнення позивача з посади відбулось з порушенням пункту 3 Розділу IV "Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України" затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.07.2017 №570.

Відповідач позов не визнав, просив відмовити в задоволенні позовних вимог, оскільки оголошення підозри у вчиненні злочину, передбаченого частиною четвертою статті 189 Кримінального кодексу України, свідчить про порушення позивачем присяги працівника поліції, норм службової та професійної етики, що призвело до дискредитації звання працівника поліції та ставить під сумнів авторитет органу виконавчої влади.

Під час судового розгляду справи позивач та його представник позов підтримали, представник відповідача позов не визнав.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні пояснення позивача, представників сторін, дослідивши письмові докази, судом установлено.

Наказом ГУ НП у м. Києві від 17.05.2016 №448о/с капітана поліції ОСОБА_1 призначено слідчим слідчого відділу Подільського управління поліції.

На підставі інформаційної довідки від 23.10.2018 в.о. начальника УКЗ ГУ НП у м. Києві Перегуди С.П. наказом від 26.10.2018 №1419 "Про призначення та проведення службового розслідування "Головного управління Національної поліції у м. Києві призначено службове розслідування та створено комісію.

За наслідками службового розслідування складено висновок службового розслідування за фактом реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення поліцейськими Подільського УП та УПН ГУ НП у м. Києві, який затверджено 07.11.2018 начальником ГУ НП у м. Києві Крищенком А.Є.

Наказом ГУ НП у м. Києві від 08.11.2018 №799 за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону України "Про національну поліцію", пункту 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та абзаців другого, третього пункту 1 розділу ІІ "Правил Етичної поведінки поліцейських", затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, слідчого слідчого відділу Подільського управління поліції капітана поліції ОСОБА_1 звільнено з посади.

На підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 26.10.2018 у справах №757/52605/18-к та №757/52612/18-к наказом Головного управління Національної поліції у м. Києві від 13.11.2018 №1144 відсторонено від посади капітана поліції ОСОБА_1 , слідчого слідчого відділу Подільського управління поліції з 26.10.2018 по 23.12.2018 з вилученням службових посвідчень, спеціальних нагрудних знаків та табельної вогнепальної зброї на строк відсторонення.

Наказом начальника ГУ НП у м. Києві від 24.12.2018 №1280о/с капітана поліції ОСОБА_1 призначено інспектором штурмового взводу №2 роти швидкого реагування полку патрульної служби поліції особливого призначення "Київ", звільнивши його з посади слідчого слідчого відділу Подільського управління поліції.

Наведені обставини представникам сторін не заперечувались.

Вирішуючи спір, суд ураховує таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України врегульовані Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII.

Відповідно до статті 19 Закону України "Про Національну поліцію": у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону (частина перша); підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга);

"Дисциплінарним статутом Національної Поліції України", затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII визначено: службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина першої статті 1); за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (частина перша статті 11); дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (частина перша статті 12).

Судом зазначалось, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади на підставі наказу ГУ НП у м. Києві від 08.11.2018 №799.

Відповідно до статті 14 "Дисциплінарного статуту Національної поліції України": службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського (частина перша); службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (частина друга); службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (частина третя).

Згідно з розділом ІІ "Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України", затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807: службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (пункт 1); службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення (абзац другий пункту 2).

Судом установлено, що згідно з інформаційною довідкою начальника УКЗ ГУ НП у м. Києві Перегуди С.П., адресованої заступникові Голови НП України - начальникові ГУ НП в м. Києві генералу поліції третього рангу Крищенку А.Є. від 23.10.2018 №01/12.5/01/26-2018 до відділу інспекції з особового складу ГУ НП у м. Києві 22.10.2018 надійшла інформація про те, що цього ж дня працівниками КМУ ДВБ НПУ військової прокуратури Київського гарнізону, ГВБКОЗ та СВ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області у рамках проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні від 01.10.2018 №000166 затримано слідчого слідчого відділу Подільського управління поліції капітана поліції ОСОБА_1 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 368 Кримінального кодексу України.

На підставі наведеної інформації наказом ГУ НП у м. Києві від 26.10.2018 №1419 "Про призначення та проведення службового розслідування" призначено службове розслідування, за результатами якого складено висновок службового розслідування за фактом реєстрації в ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення поліцейськими Подільського УП та УПН ГУ НП у м. Києві від 07.11.2018.

Службовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_1 та іншим доручено проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0005099 за фактом здійснення ОСОБА_2 діяльності, пов`язаної з незаконним обігом прекурсорів та за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною першою статті 306 і частиною першою статті 311 КК України.

Під час проведення досудового розслідування в указаному кримінальному провадженні ОСОБА_1 разом з іншими поліцейськими погрожуючи змінити затриманому ОСОБА_2 запобіжний захід із застави на тримання під вартою, притягнути його до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 306 КК України, і переслідувати за здійснення діяльності, пов`язаної з реалізацією лікарських засобів, які містять у складі прекурсори, вимагав у нього гроші в сумі 50000,00 доларів США, на що той погодився.

За цим фактом слідчим відділом Головного управління Служби безпеки України у м. Києві та Київській області відкрито кримінальне провадження від 01.10.2018 №0000166 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 189 КК України.

22.10.2018 працівниками Київського міського управління ДБВ Національної поліції України, військової прокуратури Київського гарнізону та Служби безпеки у м. Києві та Київській області затримано ОСОБА_1 під час отримання вказаної суми грошей, які вилучено на місці події. 22.10.2018 ОСОБА_1 затримано на підставі статті 208 Кримінального процесуального кодексу України та 23.10.2018 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 189 КК України та обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

ОСОБА_1 пояснив, що 23.10.2018 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 189 КК України. Інкриміноване правопорушення він уважає провокацією та надавати свідчення буде лише під час розгляду кримінальної справи по суті в суді.

У висновку службового розслідування зазначено, що ОСОБА_1 , використовуючи службове становище, з корисною метою скоїв вчинок, що підриває авторитет і негативно впливає на репутацію Національної поліції України.

За наслідками службового розслідування зроблено висновок про порушення ОСОБА_1 вимог пункту 1 частини першої статті 18 Закону України "Про національну поліцію", пункту 6 частини третьої статті 1 "Дисциплінарного статуту Національної поліції України", абзаци другий, третій пункту 1 розділу ІІ "Правил Етичної поведінки поліцейських", затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 18 Закону України "Про національну поліцію" поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Згідно з пунктом 6 частини третьої статті 1 "Дисциплінарного статуту Національної поліції України" службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Пунктом 1 розділу ІІ "Правил Етичної поведінки поліцейських", затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, зареєстровано в Міністерстві юстиції 06.12.2016 за №1576/29706 встановлено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (абзац другий); професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами (абзац третій).

Верховний Суд, скасовуючи рішення судів попередніх інстанцій у постанові від 06.08.2020 справа №640/587/19 дійшов висновку про помилковість розгляду цієї адміністративної справи за правилами спрощеного позовного провадження. За висновком Верховного Суду порушення судами норм процесуального права, могли бути усунуті в разі розгляду адміністративної справи в порядку загального позовного провадження та встановлення обставин на стадії підготовчого провадження відповідно до вимог КАС України.

Зі змісту рішення Верховного Суду вбачається, що порушення норм процесуального права судами попередніх інстанцій полягало в тому, що не встановлено всіх обставин щодо порушення відповідачем місячного строку притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача.

При цьому Верховний Суд не вказав про помилковість інших висновків судів першої та апеляційної інстанції, зокрема, щодо обґрунтованості висновку службового розслідування про вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини п`ятої статті 353 КАС України висновки і мотиви, з яких скасовані рішення, є обов`язковими для суду першої або апеляційної інстанції при новому розгляді справи.

З огляду на зазначені висновки Верховного Суду в постанові від 06.08.2020 справа №640/587/19 суд вважає необґрунтованими доводи позивача про протиправність дій та наказу ГУ НП у м. Києві від 08.11.2018 №799 щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. При цьому при новому розгляді справи судом нових обставин не встановлено.

З метою встановлення обставин дотримання відповідачем місячного строку виконання дисциплінарного стягнення суд установив, що відповідно до доповідної записки начальника УКЗ ГУ НП у м. Києві полковника поліції, яка погоджена заступником начальника ГУ НП у м. Києві, на виконання ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 24.10.2018 у справі №757/52137/18-к до підозрюваного ОСОБА_1 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту (заборонено йому залишати місце свого проживання) - ГУ НП у м. Києві було видано наказ від 13.11.2018 №1144 о/с про відсторонення позивача від виконання службових обов`язків терміном з 26.10.2018 по 23.12.2018, який додано представником відповідача до матеріалів адміністративної справи під час нового розгляду справи.

Відповідно частини першої статті 22 "Дисциплінарного статуту Національної поліції України" дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Суд погоджується з доводами представника позивача про відсутність в наведеній нормі такої підстави для можливого не застосування дисциплінарного протягом місячного строку як відсторонення від виконання службових обов`язків.

Однак, суд вважає, що в даному випадку підлягає застосування положення частини сьомої статті 70 Закону України "Про Національну поліцію", за якою якщо поліцейського відсторонено від виконання службових обов`язків (посади), його можуть допустити до виконання службових обов`язків за займаною посадою або призначити на іншу посаду лише після скасування підстави відсторонення та видання відповідного наказу.

Позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з наказом ГУ НП у м. Києві від 08.11.2018 №799 - звільнено з посади. Наказом ГУ НП у м. Києві від 24.12.2018 №1280 о/с капітана поліції ОСОБА_1 призначено інспектором штурмового взводу №2 роти швидкого реагування полку патрульної служби поліції особливого призначення "Київ" з одночасним звільненням його з посади слідчого слідчого відділу Подільського управління поліції. При цьому наказом від 13.11.2018 №1144 о/с позивача відсторонено від виконання службових обов`язків терміном з 26.10.2018 по 23.12.2018.

На думку суду, відсторонення позивача від виконання службових обов`язків з 26.10.2018 по 23.12.2018 унеможливило виконання дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади з призначенням на іншу посаду протягом періоду відсторонення позивача від виконання службових обов`язків.

Разом з тим, суд вважає, що відповідач повинен був видати наказ про виконання дисциплінарного стягнення не пізніше місяця з дня застосування дисциплінарного стягнення, зазначивши та врахувавши в такому наказі обставини відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків, що відповідало б частині першій статті 22 "Дисциплінарного статуту Національної поліції України" та частині сьомій статті 70 Закону України "Про Національну поліцію".

Однак прийняття наказу №1280 о/с про виконання дисциплінарного стягнення 24.12.2018 не може бути підставою для визнання такого наказу протиправним, позаяк наказ прийнято з урахуванням відсторонення позивача від службових обов`язків. Обставина необхідності виконання дисциплінарного стягнення після спливу строку відсторонення позивача від виконання службових обов`язків зафіксована у доповідній записці начальника УКЗ ГУ НП у м. Києві від 17.08.2018. Тобто порушення процедури в частині прийняття наказу про виконання дисциплінарного стягнення в місячний термін не є підставою для висновку про його протиправність, позаяк такий наказ прийнято з урахуванням обставини відсторонення позивача від виконання службових обов`язків, тобто виконання дисциплінарного стягнення було можливим лише після спливу строку такого відсторонення.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про необґрунтованість доводів позивача про протиправність оскаржуваного наказу від 24.12.2018 №1280 о/с, тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог у цій частині.

Суд погоджується з доводами представника відповідача про помилковість тверджень представника позивача щодо неможливості призначення позивача на посаду інспектора штурмового взводу №2 роти швидкого реагування полку патрульної служби поліції особливого призначення "Київ" як виконання дисциплінарного стягнення.

Відповідно до абзацу шостого пункту 3 частини першої статті 65 Закону України "Про Національну поліцію" переміщення поліцейських здійснюється на посади, нижчі ніж та, на якій перебував поліцейський як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

У спорі, який розглядається, позивача призначено на посаду інспектора штурмового взводу №2 роти швидкого реагування з одночасним звільненням з посади слідчого слідчого відділу Подільського управління поліції як виконання дисциплінарного стягнення.

За змістом пункту 3 розділу IV "Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України", затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.07.2017 №570, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27.07.2017 за №918/30786 слідчі управлінь поліції звільняються зі служби в поліції начальниками ГУ НП в областях, місті Києві за поданням заступників начальників ГУ НП - начальників слідчих управлінь.

Доповідною запискою начальника УКЗ ГУ НП у м. Києві погодженої заступником начальника ГУ НП у м. Києві скерованої до начальника ГУ НП у м. Києві визначено доцільність після закінчення строків відсторонення ОСОБА_1 від виконання службових обов`язків переміщення з призначенням на посаду інспектора штурмового взводу №2 роти швидкого реагування як виконання дисциплінарного стягнення.

Тобто, з метою реалізації дисциплінарного стягнення, з урахуванням погодження звільнення вказаними посадовими, відповідачем звільнено позивача з посади слідчого та призначено на посаду інспектора.

З огляду на встановлені обставини на виконання вимог Верховного Суду, викладених у постанові від 06.08.2020 справа №640/587/19, суд доходить висновку про необґрунтованість доводів позивача про протиправність дій, оскаржуваних наказів в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, звільнення з посади слідчого та призначення на посаду інспектора. Відтак вимоги про визнання протиправними дій щодо накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, визнання протиправними та скасування наказів від 08.11.2018 №799, від 24.12.2018 №1280 о/с задоволенню не підлягають.

Ураховуючи те, що вимоги про поновлення на посаді слідчого слідчого відділу Подільського управління поліції та виплату різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи є похідними від попередніх, в задоволенні таких вимог суд також відмовляє.

Оскільки в задоволенні позову відмовлено, відповідачем не надано доказів понесення судових витрат, пов`язаних з залученням свідків та проведенням експертиз, такі судові витрати розподілу та присудженню не підлягають.

Керуючись статтею 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Позивач - ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ).

Відповідач - Головне управління Національної поліції у м. Києві (ідентифікаційний код 40108583, місцезнаходження: 01601, місто Київ, вулиця Володимирська, будинок 15).

Відповідно до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. З дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно зі статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Пунктом 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Закону України від 03 жовтня 2017 року №2147- VIIІ передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Повний текст рішення складено 09 квітня 2021 року.

Суддя В.А. Донець