Справа № 160/11897/20
Суддя: Бондар Марина Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бондар М.В., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Агропромислове підприємство "Спектр-Агро" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-
Товариство з обмеженою відповідальністю "Агропромислове підприємство "Спектр-Агро" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області про відмову в реєстрації №1841931/32286716 від 17.08.2020 р. та зобов`язати ГУ ДПС у Дніпропетровській області зареєструвати в ЄРПН РК №26 від 20.07.2020 року до ПН №8 від 25.11.2019 року подані ТОВ «АПП «Спектр-Агро»;
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області про відмову в реєстрації №1841908/32286716 від 17.08.2020 року та зобов`язати ГУ ДПС у Дніпропетровській області зареєструвати в ЄРПН РК №25 від 20.07.2020 року до ПН №5 від 22.11.2019 року подані ТОВ «АПП «Спектр-Агро»;
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області про відмову в реєстрації №1841904/32286716 від 17.08.2020 року та зобов`язати ГУ ДПС у Дніпропетровській області зареєструвати в ЄРПН РК №24 від 20.07.2020 року до ПН №2 від 21.11.2019 року подані ТОВ «АПП «Спектр-Агро».
- визнання протиправним та скасування рішення комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області про відмову в реєстрації №1841904/32286716 від 17.08.2020 року та зобов`язання ГУ ДПС у Дніпропетровській області зареєструвати в ЄРПН РК №24 від 20.07.2020 року до ПН №2 від 21.11.2019 року подані ТОВ «АПП «Спектр-Агро».
Ухвалою суду від 30.09.2020 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.
16.10.2020 року позивач усунув недоліки позовної заяви, шляхом надання до суду уточненої позовної заяви, в якій визначив належним відповідачем-1: Головне управління ДПС у Дніпропетровській області; відповідачем-2: ДПС України та виклав позовні вимоги в новій редакції:
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області про відмову в реєстрації №1841904/32286716 від 17.08.2020 року розрахунку коригування №24 від 20.07.2020 року до податкової накладної №2 від 21.11.2019 року подані ТОВ «AПП «Спектр-Агро»;
- зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування №24 від 20.07.2020 року до податкової накладної №2 від 21.11.2019 року подані ТОВ «АПП «Спектр-Агро».
Ухвалою суду від 21.10.2020 року прийнято позовну заяву та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи в порядку статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
В обґрунтування позову зазначено, що оскаржуване рішення про відмову в реєстрації податкової накладної, прийняте відповідачем-1 з порушенням норм чинного законодавства. Підставою зупинення реєстрації розрахунку коригування №24 від 20.07.2020 року до податкової накладної №2 від 21.11.2019 року вказано наступне: "Відповідно до п.201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 20.07.2020 №24 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Сума компенсації товару/послуги 1206, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми їх зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого-товару/послуги), що відповідає п.5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій". Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання щодо прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН. На вимогу фіскального органу після зупинення реєстрації податкової накладної, позивачем були надані всі належні документи та пояснення. Проте, документи та пояснення не були взяті контролюючим органом до уваги, натомість відповідачем-1 зазначено підставу для відмови у реєстрації податкової накладної: "ненадання платником податку копії документів: розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків". Позивач вважає, що ним було виконані всі вимоги законодавства, необхідні для реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної, а тому відмова в реєстрації є протиправною, а розрахунок коригування до податкової накладної має бути зареєстрований.
10.12.2020 року ГУ ДПС у Дніпропетровській області надано до суду відзив на позовну заяву, в якому відповідач-1 просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог та зазначив, що оскаржуване рішення прийнято комісією у зв`язку з відсутністю документів на перевезення та прийом соняшника у місці зберігання (склад ТОВ "Юридична компанія АРТА"), документів щодо переходу права власності на соняшник (як при його поставці, так і при поверненні) на місці зберігання (з відміткою зберігача); відсутня оборотно-сальдова відомість по рахунку 361, платіжні документи на зберігання тощо. Таким чином, визначена підстава в рішенні комісії для відмови в реєстрації розрахунку коригування №24 від 20.07.2020 року до податкової накладної №2 від 21.11.2019 року є правомірною, рішення є таким, що прийняте відповідно до норм діючого законодавства та в установленому порядку, а вимоги позивача є безпідставними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
На підставі ухвали від 30.12.2020 року суд перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання 27.01.2021 року.
ДПС України не скористалась правом на надання відзиву на позов.
27.01.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 16.02.2021 року.
16.02.2021 року відкладено судове засідання на 04.03.2021 року.
В судове засідання 04.03.2021 року представники сторін не з`явились. Враховуючи приписи частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ухвалив подальший розгляд справи в порядку здійснювати в порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
Судом встановлено та матеріалам справи підтверджено, що ТОВ "Агропромислове підприємство "Спектр-Агро", зареєстровано 25.04.2003 року як юридична особа та перебуває на обліку як платник податків у ГУ ДПС у Дніпропетровській області відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є платником ПДВ.
Видами діяльності підприємства за КВЕД є: 01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (основний).
З метою здійснення господарської діяльності ТОВ "Агропромислове підприємство "Спектр-Агро" (постачальник) та ТОВ "Агропромислове підприємство "АгроЛенд" (покупець) укладено договір поставки №20/11-19 від 20.11.2019 року.
Згідно з пунктом 1.1. вказаного Договору, Постачальник зобов`язується в порядку та на умовах Договору у визначений сторонами час передати Покупцю у власність Товар в асортименті, передбаченому у п.2.1. Договору, а Покупець зобов`язується прийняти Товар та оплатити його на умовах цього Договору.
Відповідно до пункту 2.1. Договору, асортимент, кількість та ціна Товару, який постачається за даним Договором: 1. Соняшник врожаю 2019 року, у кількості - 80 тон, на загальну суму - 1 200 000,00 грн.
На підставі пункту 2.3. Договору, ціна Договору на момент його укладання складає 1 200 000,00 грн., у тому числі ПДВ 20% - 200 000,00 грн.
Пунктом 3.2. Договору встановлено, що поставка Товару здійснюється в термін до 30.11.2019 року включно.
Згідно з видатковою накладною №9 від 21.11.2019 року позивачем здійснено поставку соняшнику на загальну суму 495 000,00 грн.
Відповідно до акту приймання-передачі від 21.11.2019 року Постачальник передав, а Покупець прийняв на складі у м. Перещепине, Новомосковського р-ну, Дніпропетровської області, вул. Мотузова, 128. Товар: соняшник врожаю 2019 року у кількості 33,0 тон, загальною вартістю 495 000,00 грн., у тому числі ПДВ 20% - 82 500,00 грн.
На дату виникнення податкових зобов`язань позивачем складено податкову накладну №2 від 21.11.2019 року на суму 495 000,00 грн., в тому числі ПДВ - 82 500,00 грн., яка зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Згідно з пунктом 5.1. Договору, Покупець повинен провести розрахунок з Постачальником протягом 90 банківських днів з моменту отримання товару.
Проте, розрахунок проведений не було, внаслідок чого сторони Договору 20.07.2020 року підписали акт приймання-передачі (повернення) товару та повернення постачальнику №2.
20.07.2020 року позивачем складено розрахунок коригування №24 до податкової накладної №2 від 21.11.2019 року та направлено для реєстрації до Єдиного реєстру податкових накладних.
Підставою для зупинення реєстрації розрахунку коригування №24 від 20.07.2020 року до податкової накладної №2 від 21.11.2019 року вказано наступні виявлені помилки: "Відповідно до п.201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 20.07.2020 №25 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Сума компенсації товару/послуги 1206, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми їх зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого товару/послуги), що відповідає п.5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій". Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання щодо прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.
10.08.2020 року ТОВ "Агропромислове підприємство "Спектр-Агро" засобами електронного зв`язку направлено до ГУ ДПС у Дніпропетровській області, Дніпровсько-Новомосковське управління, Новомосковська ДПІ (Новомосковський р-н) повідомлення №1 про надання пояснень та копій документів щодо ПН/РК, реєстрація яких зупинена із відповідними поясненнями. Разом з поясненнями позивачем надано копії документів на підтвердження здійснення господарської операції, у кількості 27 документів. Квитанцією №2 підтверджено прийняття контролюючим органом повідомлення щодо подачі документів.
Комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення №1841904/32286716 від 17.08.2020 року про відмову у реєстрації розрахунку коригування №24 від 20.07.2020 року до податкової накладної №2 від 21.11.2019 року з підстав " розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків". В розділі додаткової інформації рішення зазначено "документи на перевезення та прийом соняшника у місці зберігання (склад ТОВ "Юридична компанія АРТА"), документів щодо переходу права власності на соняшник (як при його поставці, так і при поверненні) на місці зберігання (з відміткою зберігача); відсутня оборотно-сальдова відомість по рахунку 361, платіжні документи на зберігання тощо".
Вважаючи рішення відповідача-1 про відмову у реєстрації розрахунку коригування №24 від 20.07.2020 року до податкової накладної №2 від 21.11.2019 року протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Відповідно до пункту 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 року (далі - Порядок №1246) після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 ПК України; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 ПК України (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до пункту 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Аналогічні приписи наведені у пункті 201.16 статті 201 ПК України, згідно з якими реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінету Міністрів України.
Відповідно до пунктів 4, 5 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року № 1165 (далі - Порядок №1165) у разі коли за результатами перевірки податкової накладної / розрахунку коригування визначено, що податкова накладна / розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.
Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
Пункт 5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій (Додаток 3 до Порядку №1165) передбачає перевищення суми компенсації вартості товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, поданому отримувачем такого товару/послуги для реєстрації в Реєстрі, величини залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України з 1 січня 2017 р., зазначеного постачальником у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування, складених на отримувача такого/такої товару/послуги, та обсягу постачання з 1 січня 2017 р., зазначеного отримувачем у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування на постачання такого/такої товару/послуги.
Згідно з пунктами 6, 7, 10, 11 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної / розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
Так, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).
Як встановлено під час розгляду справи, реєстрацію розрахунку коригування до податкової накладної позивача зупинено з тієї підстави, що "Відповідно до п.201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 20.07.2020 №24 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Сума компенсації товару/послуги 1206, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми їх зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого товару/послуги), що відповідає п.5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій". Запропоновано надати пояснення та/або копії документів, щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання щодо прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.
З урахуванням положень наведених норм, суд зауважує, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної на підставі пункту 5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, контролюючий орган має витребувати від платника документи на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, вказавши які саме аспекти належить висвітити платнику податків у своїх поясненнях.
Натомість, надіслана позивачу квитанція містить вимогу щодо надання пояснень та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без зазначення конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних та достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
Таким чином, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості актів індивідуальної дії призводить до їх протиправності.
Відповідно до пунктів 2-4 Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).
Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Реєстрі.
Пунктом 5 Порядку №520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.
Пунктами 6, 7 Порядку №520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування.
Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).
Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Пунктом 13 Порядку №520 визначено, що рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Отже, судом під час розгляду справи встановлено, що позивачем подано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування до податкової накладної, щодо якої заявлено позовні вимоги. ГУ ДПС у Дніпропетровській області за наслідком проведеного моніторингу зупинено його реєстрацію та запропоновано позивачу надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію розрахунку коригування до податкової накладної. Позивачем надані пояснення та копії первинних документів, складених під час здійснення відповідної господарської операції, що підтверджено матеріалами справи.
Підставою для відмови в реєстрації розрахунку коригування №24 від 20.07.2020 року до податкової накладної №2 від 21.11.2019 року в оскаржуваному рішенні комісією відповідача-1 зазначено: "ненадання платником податку копії документів: договорів, довіреностей, актів керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано, підкреслити); розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків". В розділі додаткової інформації рішення зазначено "документи на перевезення та прийом соняшника у місці зберігання (склад ТОВ "Юридична компанія АРТА"), документів щодо переходу права власності на соняшник (як при його поставці, так і при поверненні) на місці зберігання (з відміткою зберігача); відсутня оборотно-сальдова відомість по рахунку 361, платіжні документи на зберігання тощо".
При цьому, в оскаржуваному рішенні не наведено обґрунтувань причин відмови в реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної на підставі копій первинних документів, що підтверджують здійснення господарської операції, які були надані позивачем для проведення реєстрації. Також, суд критично оцінює вимогу щодо надання копій первинних документів щодо первинної поставки соняшника, оскільки податкова накладна, складена за результатом поставки була зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних, та жодних зауважень з приводу реальності цієї господарської операції у відповідачів не було.
Таким чином, посилання на вказану підставу в обґрунтування прийняття рішення про відмову, за відсутності конкретної пропозиції про необхідність надання певних документів, та за умови не наведення комісією доказів того, що документи, подані є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, свідчить про протиправність такого рішення.
Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
На підставі частин 1 та 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У пункті 110 рішення від 23.07.2002 у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» Суд визначив, що «…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління».
Як зазначив Верховний Суд у постанові від 23.10.2018 року у справі №822/1817/18 загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Отже, відповідачем-1, як суб`єктом владних повноважень, не надано суду доказів, які спростовували б твердження позивача, та не наведено обґрунтованих мотивів прийняття оскаржуваного рішення, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, неупереджено, добросовісно та розсудливо.
Таким чином, оскаржуване рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 17.08.2020 року №1841908/32286716 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №25 від 20.07.2020 року до податкової накладної №5 від 22.11.2019 року є протиправним та підлягає скасуванню.
Щодо позовних вимог про зобов`язання ДПС України зареєструвати розрахунок коригування до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних суд виходить з такого.
Дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.
Отже, у разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.
Суд зазначає, що дискреційні функції ДПС України як суб`єкта владних повноважень під час прийняття рішення щодо реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних чітко визначені законом, оскільки чинним законодавством України визначений вичерпний перелік документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Оскільки під час розгляду справи у суді позивачем доведено надання ним до ГУ ДПС у Дніпропетровській області документів, які є достатніми для прийняття рішення про реєстрацію розрахунку коригування №24 від 20.07.2020 року до податкової накладної №2 від 21.11.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, суд вважає, що у даному випадку, у відповідача-2 відсутня дискреція як можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, у зв`язку з чим повний та ефективний захист порушеного права позивача може бути забезпечений шляхом зобов`язання ДПС України здійснити реєстрацію розрахунку коригування №24 від 20.07.2020 року до податкової накладної №2 від 21.11.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
З урахуванням вищевикладеного, ГУ ДПС у Дніпропетровській області не доведено правомірності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, а тому, виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області №1841904/32286716 від 17.08.2020 року є протиправним та підлягає скасуванню, а порушене право позивача підлягає відновленню шляхом зобов`язання ДПС України зареєструвати розрахунок коригування №24 від 20.07.2020 року до податкової накладної №2 від 21.11.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Таким чином, позовні вимоги "Агропромислове підприємство "Спектр-Агро" підлягають задоволенню в повному обсязі.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.
04.03.2021 року від представника позивача до суду надійшла заява про судові витрати, в якій представник ТОВ "Агропромислове підприємство "Спектр-Агро" просить суд в разі задоволення позовних вимог стягнути з відповідачів по справі судові витрати: судовий збір в розмірі 2102,00 грн. та витрати на правову допомогу в розмірі 3500,00 грн. До заяви долучено копії: договору про надання правової допомоги, свідоцтва про право заняття адвокатською діяльністю, додатку №1 до договору, акту (звіту) наданих послуг. Також, в заяві зазначено, що докази сплати позивачем гонорару адвокату за Договором будуть надані суду після виставлення рахунку та його сплати, але не пізніше п`яти днів після ухвалення рішення суду.
09.04.2021 року представником позивача надано суду клопотання про долучення до матеріалів справи видаткового касового ордеру про одержання 08.04.2021 року Ушаковим Е.В. від ТОВ "Агропромислове підприємство "Спектр-Агро" 3500 грн. на підставі договору про надання правової допомоги 315/10-1 від 15.10.2020 року.
Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до частин 1 та 3 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи; до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.
Статтею 134 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:
1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);
2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);
3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;
4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
З аналізу положень статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі - сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.
Судом встановлено, що між адвокатом Ушаковим Е.В. та ТОВ "Агропромислове підприємство "Спектр-Агро" укладено договір про надання правової допомоги №15/10-1 від 15.10.2020 року.
Відповідно до пункту 1.1. вказаного договору Клієнт доручає, а Адвокат приймає на себе зобов`язання надати правову допомогу в обсязі та на умовах передбачених цим Договором, а Клієнт зобов`язаний оплатити замовлення у порядку та строки визначені цим Договором.
Згідно з Додатком №1 до Договору №15/10-1 про надання правової допомоги від 15.10.2020 року сторони погодили розмір гонорару Адвоката за надання правової допомоги (представництва) в суді першої інстанції, що становить 3 500 (три тисячі п`ятсот) гривень 00 копійок.
У акті (звіті) наданих послуг від 09.03.2021 року згідно Договору №15/10-1 про надання правової допомоги від 15.10.2020 року наведено перелік послуг, що надавалися адвокатом Ушаковим Е.В.:
- зустріч та усна консультація Клієнта, ознайомлення з матеріалами справи;
- відповідь на відзив, додаткові пояснення, клопотання та інші необхідні документи для виконання доручення;
Загальна вартість послуг складає 3 500,00 грн.
Позивачем здійснена оплата Ушакову Е.В. на підставі Договору №15/10-1 про надання правової допомоги від 15.10.2020 року, що підтверджується видатковим касовим ордером від 08.04.2021 року у розмірі 3 500,00 грн.
Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
В пункті 269 Рішення у цієї справи Суд зазначив, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд - у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов`язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов`язковою для Суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою (див. вищезазначене рішення щодо справедливої сатисфакції у справі "Іатрідіс проти Греції" (Iatridis v. Greece), п. 55 з подальшими посиланнями).
В той же час, оскільки позивач, у зв`язку із неправомірним рішенням відповідача-1, був змушений звернутися до суду за захистом порушеного права, у зв`язку з чим ним було понесено витрати на професійну правничу допомогу, враховуючи принцип співмірності, суд приходить до висновку про необхідність присудження на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача-1, комісією якого порушені права позивача, понесених витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 1000 грн.
На підставі викладеного, керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №1841904/32286716 від 17.08.2020 року про відмову в реєстрації розрахунку коригування №24 від 20.07.2020 року до податкової накладної №2 від 22.11.2019 року поданого Товариством з обмеженою відповідальністю "Агропромислове підприємство "Спектр-Агро".
Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному державному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування №24 від 20.07.2020 року до податкової накладної №2 від 21.11.2019 року поданий Товариством з обмеженою відповідальністю "Агропромислове підприємство "Спектр-Агро".
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Агропромислове підприємство "Спектр-Агро" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області судові витрати:
- судовий збір у розмірі 2102 (дві тисячі сто дві) гривні 00 копійок;
- витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 1000 (одна тисяча) гривень 00 копійок.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.В. Бондар