Справа № 540/696/21
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2021-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

12 квітня 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/696/21

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Пекного А.С. ,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про скасування податкових повідомлень рішень,

встановив:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (далі-відповідач), в якому просить скасувати податкові повідомлення рішення від 21.02.2019р. №, №, №.

Ухвалою від 03.03.2021р. вказаний позов залишений без руху, позивачу наданий строк на усунення недоліків. Ухвала виконана, недоліки позову усунуті.

Ухвалою від 12.03.2021р. провадження у вказаній справі відкрите, розгляд справи призначений за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасника справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою від 29.03.2021р. залишено без задоволення клопотання позивач про розгляд справи №540/696/21 за правилами загального позовного провадження.

До суду надійшло клопотання відповідача про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - АТ "УкрСиббанк".

Вирішуючи вказане клопотання, суд виходить з наступного.

Клопотання відповідача обґрунтоване тим, що 30 вересня 2008 року між ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та Акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» укладено Договір про надання споживчого кредиту №0, згідно якого позивачу надано кредит в іноземній валюті.

Згідно відомостей Центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб про джерела доходу та суми отриманих доходів за період з 01.01.2017 року по 31.12.2017 року, AT «УкрСиббанк» відображено нарахування та виплату позивачу доходу у 2-му кварталі 2017 року у вигляді додаткового блага за ознакою «126», а саме прощення (анулювання) основного боргу за кредитним договором у розмірі 1663572,77 грн.

Проте, а ні позивачем, а ні AT «УкрСиббанк» не надано на адресу Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі повідомлення про анулювання (прощення) боргу за Договором про надання споживчого кредиту №0 від 30 вересня 2008 року.

З огляду на викладене, відповідач вважає за необхідне залучити АТ "Укрсиббанк" до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору та витребувати у банка докази у справі.

Частиною 2 статті 48 КАС України встановлено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

Предметом спору в межах даної справи є правомірність податкових повідомлень-рішень, відповідно до яких позивачу нараховані податкові зобов`язання та штрафні санкції.

Приймаючи до уваги предмет спору та дослідивши матеріали справи, судом не встановлено обставин за яких рішення у даній справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки АТ "УкрСиббанк", станом на день постановлення даної ухвали.

З огляду на викладене у клопотанні відповідача слід відмовити.

Разом з тим, судом встановлено, що наявні в матеріалах справи докази не дають змоги встановити всі обставини у справі та прийняти законне і обґрунтоване рішення.

Статтею 9 КАС України передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.73 КАС України предметом доказування є обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги чи заперечення або які мають інше значення для вирішення справи (причини пропущення строку для звернення до суду тощо) та які належить встановити при ухваленні судового рішення у справі.

Частиною 1 статті 76 КАС України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів (ч.5 ст.77 КАС України).

Частиною 4 статті 161 КАС встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, позивач, обґрунтовуючи позовні вимоги, посилається на те, що відповідачем не застосовано курсової різниці кредитної заборгованості та анульованої суми такої заборгованості. За курсом НБУ станом на день прощення суми боргу в гривневому еквіваленті вона складала 1 663 572,77 грн., ця ж сума прощеного боргу в гривневому еквіваленті станом на 01.01.2014р. становила 503 904,93 грн., за валютним курсом долара США до Української гривні - 7,993 грн. Отже, різниця між 1 663 572,77 грн. та 503 904,93 грн. складає 1 159 667,07 грн., є курсовою різницею та не може вважатись доходом (додатковим благом) в цілях оподаткування податком на доходи фізичних осіб.

Також позивач зазначає, що законодавець під додатковим благом розуміє тільки основну суму боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, і не включає в цю суму боргу (кредиту) проценти, нараховані за користування кредитом, прощені (анульовані) кредитором.

Разом з тим, позивачем не надано до суду доказів щодо дня укладення кредитного договору та прощення суми боргу (копії договорів). Таким чином, наразі позивачем не надано до суду доказів на підтвердження обставин, викладених у позові.

З огляду на викладене, суд звертає увагу на те, що Законом України від 09.04.2015 №321-VІІІ «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо кредитних зобов`язань», який набрав чинності з 07.05.2015, було внесено зміни до Податкового кодексу України в частині звільнення від оподаткування операцій з прощення (анулювання) кредитором боржникові заборгованості за фінансовим кредитом в іноземній валюті.

Відповідно до п. 8 підрозділу 1 розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України не вважається додатковим благом платника податку та не включається до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу сума, прощена (анульована) кредитором у розмірі різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначена за офіційним курсом Національного банку України на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом Національного банку України станом на 1 січня 2014 року, а також сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені) за такими кредитами, прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Норми цього пункту застосовуються до фінансових кредитів в іноземній валюті, не погашених до 1 січня 2014 року.

Дія абзацу першого цього пункту поширюється на операції з прощення (анулювання) кредитором боржникові заборгованості за фінансовим кредитом в іноземній валюті, що здійснювалися починаючи з 1 січня 2015 року.

Відповідно до підпункту "д" підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 25 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

За кредитом, що отриманий на придбання житла (іпотечний кредит), платник податку має право на сплату суми податкового зобов`язання, нарахованого на основну суму боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності, протягом трьох років починаючи з року, в якому задекларовано суму такого податкового зобов`язання. Для розстрочення такої суми податкового зобов`язання платник податку разом із декларацією подає до контролюючого органу заяву у довільній формі, що містить фактичні дані про суму прощеного (анульованого) кредитором боргу (кредиту та/або відсотків), підтверджену відповідними документами кредитора, та коротке пояснення обставин, що призвели до виникнення необхідності здійснення розстрочення задекларованої суми податкового зобов`язання.

З огляду на викладене, з метою повного і всебічного з`ясування всіх обставин в даній справі та ухвалення законного рішення, суд вважає за необхідне витребувати докази повідомлення позивача про прощення (анулювання) боргу, а також відомостей щодо складових додаткового блага.

Керуючись ст.ст.9, 73, 77, 248 КАС України,

ухвалив:

Відмовити Головному управлінню ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі у задоволенні клопотання про залучення АТ "УкрСиббанк" до участі у справі в якості третьої особи.

Зобов`язати позивача у п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали надати до суду лист-повідомлення про прощення (анулювання) основного боргу за кредитним договором №0, а ткож копії Договору про надання споживчого кредиту №0 та договору про зміну валюти кредитування.

Зобов`язати відповідача у п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали надати до суду розрахунки до податкових повідомлень-рішень від 21.02.2019р. №, №, №, а також відомості щодо складових додаткового блага, на які нараховані грошові зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб та військовий збір.

Зобов`язати АТ "УкрСиббанк" у п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали надати до суду докази повідомлення платника податку - ОСОБА_1 про прощення (анулювання) боргу та включення суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь позивача, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями)

Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою для осіб, які беруть участь у справі, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України.

Суддя А.С. Пекний