Справа № 540/415/21
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2021-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/415/21
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Хом`якової В.В., розглянувши в порядку письмового провадження матеріали адміністративної справи за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім "МК Енергобуд" до Чорноморської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім "МК Енергобуд" (позивач) звернулось до суду з позовом до Чорноморської митниці Держмитслужби (відповідач), в якому просить визнати протиправними та скасувати рішення Чорноморської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів за №UA508290/2021/000002/2 від 21.01.2021 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення за №UA508290/2021/000002 від 21.01.2021. Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 02.09.2019 між ним та компанією Elettromaule Component s.r.l. укладено контракт № 2-09. Так, умовами Додатку №5 від 12.10.2020 до договору №2-09 від 02.09.2019 сторони визначили найменування товару; його вартість, що становить 35721,40 Євро; умови поставки: FCA м. Монтеккио Маджоре - Італія, у відповідності з Інкотермс 2010; умови оплати: 50% передоплата, із замовленням - 50% до готової продукції, перед відправленням; строк готовності товару до відвантаження: 35 днів після отримання передоплати. На виконання умов контракту та додатку №5 ТОВ "Торговий Дім "МК Енергобуд" повністю оплатив вартість товару, про що свідчать банківське повідомлення б/н від 13.10.2020 на суму 17860,70 євро та банківське повідомлення б/н від 27.11.2020 на суму 17860,70 євро. Позивач зазначає, що 11.01.2021 на підставі супроводжувальних документів ТОВ "Торговий Дім "МК Енергобуд" отримав від компанії Elettromaule Component s.r.l. товар, передбачений додатком №5 до контракту, відповідно до інвойсу №2 від 11.01.2021 на загальну суму 35721,40 євро. Для здійснення митного оформлення товару позивачем через представника ОСОБА_1 до відділу митного оформлення №1 митного поста "Костянтинівна" Чорноморської митниці Держмитслужби 18.01.2021 було подано митну декларацію за №UA508290/2021/000194, відповідно до якої митна вартість товару визначена позивачем за ціною контракту та склала 1265353,83 грн., виходячи з контрактної вартості товару 35721,40 євро та вартості перевезення товару, із наданням відповідних документів, передбачених ст. 53 МК України, а саме: зовнішньоекономічний договір (контракт) поставки товару №2-09 від 02.09.2019, комерційна пропозиція б/н від 05.10.2020, додаток №5 від 12/10/2020 до договору №2-09 від 02.09.2019, проформа-інвойс 158-PF/I від 12.10.2020, банківське повідомлення б/н від 13.10.2020 (50% передоплата), банківське повідомлення б/н від 27.11.2020 (50% передоплата), пакувальний лист №2 від 11.01.2021, декларація-інвойс експортера №2 від 11.01.2021, додаткова угода №1 від 01.01.2021 до договору №2-09 від 02.09.2019, заявка на перевезення №11/01 від 11.01.2021, внутрішній договір на перевезення вантажів автомобільним транспортом №11/01 від 11.01.2021, міжнародна товарно-транспортна накладна CMR №786989 від 11.01.2021, довідка про транспортні витрати вих. №2 від 12.01.2021, копія митної декларації країни відправлення №21ІTQTG010000111ЕЗ від 11.01.2021, довідка №4 від 19.01.2021 щодо вартості гофростінок до трансформатора, сертифікат якості б/н від 11.01.2021, довідка експортера від 19.01.2021 щодо вартості поставленого товару, експертний висновок Київської ТПП №Ц-43 від 21.01.2021, довідка експерта з ЗЕП РТПП Миколаївської області вих. №ТМ від 21.01.2021, договір про надання послуг митного брокера №36 від 21.11.2018. Проте, 21,01.2021 митним органом прийнято картку відмови за №UA508290/2021/00002 в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Також, 21.01.2021р. Чорноморською митницею державною службою України прийнято рішення №UA508290/2021/000002/2 про коригування митної вартості товарів, згідно якої відкоригована митна вартість товару (код , гофростінки) на рівні 2,5000 EUR за одиницю на загальну суму 28405,00 EUR. Крім того, позивач вказує, що, по-перше, у додатку №5 до контракту №2-09 від 02.09.2019 наявні дві дати складання: 12.10.2020 та 10.10.2020, однак відповідач не вказав, як зазначене впливає на митну вартість товару; по-друге, відповідно до умов як Контракту так і додатку №5, передбачена 100% передоплата за товар: 50% на підтвердження замовлення і 50% перед його відправленням, а тому здійснювати митним органом відлік строку поставки з дати 13.10.2020 та стверджувати про прострочення поставки безпідставно. Крім того, частиною 10 статті 58 МК України визначено перелік витрат, які додаються до митної вартості товару (складові митної вартості), серед яких немає такої складової митної вартості як штрафні санкції; по-третє, відповідно до інвойсу №2 від 11.01.2021 на сторінці 5 зазначені умови оплати товару, які суперечать даним наданим декларантом платіжних документів Swift Out та умовам оплати передбаченими контрактом №2-09 від 02.09.2019, що знову ж таки не відповідає дійсності, оскільки на сторінці 5 інвойсу №2 від 11.01.2021 у графі Payment (оплата) зазначено ідентичні умови оплати з умовами платіжних документів Swift Out та Контракту; по-четверте, щодо неспівпадання дати договору перевезення з датами прийняття вантажу і заявками, то згідно умов договору, у випадку виникнення розбіжностей в тлумаченні умов договору пріоритетним являються умови (відомості) вказані у заявці (п.2.7 Договору). Крім того, дата договору жодним чином не впливає на митну вартість товару; по-п`яте, щодо довідки про транспортні витрати, то довідкою ТОВ "ДН ТРАНС" (перевізник) №2 від 12.01.2021 повідомлено митний орган про вартість перевезення вантажу автомобілем за маршрутом 36075 Paulona, Італія - пп Чоп, Україна, що є автомобільними пунктами пропуску через державні кордони вказаних країн, і про факт завантаження товару свідчить дата самої заявки та CMR А №786989 від 11.01.2021. Надані ж позивачем документи, за його переконанням, надавали митниці змогу достовірно і повно перевірити правильність обчислення митної вартості. Як вбачається зі змісту графи 33 оскаржуваного рішення: «за результатами проведеної консультації, митну вартість товару скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 МК України на підставі інформації, наявної у митного органу - МД від 16.11.2020 № UA100080/2020/528410 та МД від 30.11.2020 № UA100060/2020/398383, а саме: 2,5 євро/кг". Проте, вказана графа оскаржуваного рішення не містить інформації який саме товар було використано в якості джерела інформації, які числові значення митної вартості таких товарів, відсутні обгрунтування числового значення митної вартості товарів, відсутнє її коригування, не зазначені факти, які вплинули або повинні були вплинути на таке коригування, щодо обсягів, умови поставки, фактурної вартості, країни походження, методи визначення митної вартості тощо. Сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого позивачем та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з року декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів. З огляду на викладене вважає, що висновок митного органу щодо не підтвердження позивачем числового значення складових митної вартості товару, заявленого за основним методом її визначення, є безпідставним, так як позивачем надано всі обов`язкові документи, передбачені ч.2 ст. 53 МК України.

Ухвалою від 12.02.2021 відкрито спрощене провадження в адміністративній справі без виклику сторін, відповідачу надано п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву.

01.03.2021 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого просить відмовити в задоволенні позову. Вказує на те, що перевірка правильності визначення митної вартості товару здійснювалася згідно з вимогами розділу ІІІ Митного кодексу України, наказу Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 р. № 689 "Про затвердження методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України". За результатами аналізу рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних та подібних товарів, інформація про які наявна в ПІК "ЄАІС Держмитслужба", виявлено невідповідність заявленого рівня митної вартості до інформації, яка є в розпорядженні митниці. Посадовою особою митниці, з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів та у зв`язку з тим що подані документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари та містять розбіжності, встановлено те, що: контрактом від 02.09.2019 № 2-09 п.7 передбачено наявність сертифікату походження та сертифікату якості, які відсутні; в документах відсутні відомості щодо складових митної вартості, а саме: страхування, пакування, вантажно-розвантажувальні роботи; надана експортна декларація від 11.01.2021 № 2 №21ІTQTG010000111ЕЗ містить розбіжності з цінами інвойсу від 11.01.2021 № 2. В зв`язку з цим, було витребувано додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості: виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Згідно програмно-інформаційного комплексу Єдиної автоматизованої інформаційної системи ДМС рівень митної вартості подібного товару, митне оформлення якого здійснено Київською та Одеською митницею за митними деклараціями від 16.11.2020 №UА100080/2020/528410, від 29.11.2020 №UА500150/2020/211611, від 30.11.2020 №UА100060/2020/398383 здійснено митне оформлення товару за рівнем 2,5 евро/кг. За результатом розгляду наданих документів встановлено, що у додатку № 5 до контракту № 2-09 від 02.09.2019 наявні різні дати складання: 12.10.2020 та 10.10.2020, що може свідчити про фіктивність документа; відповідно до пункту 8.1 контракту № 2-09 від 02.09.2019 передбачені штрафні санкції за порушення строків відвантаження товару. Згідно додатку №5 строк готовності товару до відвантаження 35 діб після отримання передплати, відповідно до наданих платіжних документів Swift Out від 13.10.2020 та 27.11.2020 передплата була здійсненна відповідно 13.10.2020 та повна оплата 27.11.2020, а відвантаження відповідно до CMR А №786989 здійснено 11.01.2021, що перевищує 35 діб. Інформація щодо врахування розміру даних санкцій при визначенні митної вартості декларантом не надана; відповідно до інвойсу № 2 від 11.01.2021 на сторінці 5 зазначені умови оплати товару, які суперечать даним наданим декларантом платіжних документів Swift Out та умовам оплати передбаченими контрактом № 2-09 від 02.09.2019; наданий декларантом договір № 14/1 на перевезення вантажів автомобільним транспортом складено 14.01.2021, проте дата прийняття вантажу до перевезення відповідно CMR А № 786989 від 11.01.2021 та заявки № 11/01 від 11.01.2021 складає 11.01.2021, тобто раніше підписаного договору, що ставить під сумнів дійсність даного договору. Митницею прийнято рішення про коригування митної вартості від 21.01.2021 № UA508290/2021/000002/2, митну вартість визначено із застосуванням резервного методу. Митна вартість грунтується на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях, основою для визначення митної вартості є митна вартість оцінюваних товарів яка визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT) товар № 1 на рівні 2.5 евро/кг (МД від 16.11.2020 № UA100080/2020/528410, МД від 29.11.2020 № UA500150/2020/211611, МД від 30.11.2020 № UA100060/2020/398383). Оскільки відзив не підписаний представником митниці, суд вважає його таким, що не поданий.

Положеннями ст. 258 КАС України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно ч.5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Оскільки від сторін не надходило клопотання про розгляд справи в судовому засіданні, суд розглядає справу в порядку письмового провадження.

Дослідивши наявні у справі докази, суд виходить з наступного.

Судом встановлено, що, 21.01.2021 відповідачем прийняте рішення про коригування митної вартості товару №UA508290/2021/000002/2. Приймаючи дане рішення про коригування митної вартості товарів відповідач вказав на наступні підстави:

"Відповідно до ч.2 ст. 58 метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально. Метод за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операцій) не застосовується у зв`язку з тим, що подані документи не містять всіх даних, що підтверджують числові значення складових митної вартості (ціни товару), декларантом не надано документальне обґрунтування формування ціни з урахуванням її числових значень (ціни товару), подані документи містять розбіжності, а саме: у додатку № 5 до контракту № 2-09 від 02.09.2019 наявні різні дати складання: 12.10.2020 та 10.10.2020, що може свідчити про фіктивність документа. Крім того, відповідно до пункту 8.1 контракту № 2-09 від 02.09.2019 передбачені штрафні санкції за порушення строків відвантаження товару. Згідно додатку №5 строк готовності товару до відвантаження 35 діб після отримання передплати, відповідно до наданих платіжних документів Swift Out від 13.10.2020 та 27.11.2020 передплата була здійсненна відповідно 13.10.2020 та повна оплата 27.11.2020, а відвантаження відповідно до CMR А №786989 здійснено 11.01.2021, що перевищує 35 діб. Інформація щодо врахування розміру даних санкцій при визначенні митної вартості декларантом не надана. Відповідно до інвойсу № 2 від 11.01.2021 на сторінці 5 зазначені умови оплати товару, які суперечать даним наданим декларантом платіжних документів Swift Out та умовам оплати передбаченими контрактом № 2-09 від 02.09.2019. Наданий декларантом договір № 14/1 на перевезення вантажів автомобільних транспортом складено 14.01.2021, проте дата прийняття вантажу до перевезення відповідно CMR А № 786989 від 11.01.2021 та заявки № 11/01 від 11.01.2021 складає 11.01.2021, тобто раніше підписаного договору, що ставить під сумнів дійсність даного договору. Відповідно до наданої декларантом довідки про транспортні витрати № 2 від 12.01.2021 відправка вантажу здійснювалася з Paulona, хоча відповідно до CMR А № 785989 від 11.01.2021 відвантаження здійснено з Монтеккіо Маджоре. Також відповідно наданої декларантом заявки № 11/01 від 11.01.2021 вказана дата завантаження з 22.05.2020, а фактично товар відвантажено 11.01.2021 відповідно CMR А № 786989 від 11.01.2021. В експертному висновку КТПП від 21.01.2021 № Ц-43 зазначена Додаткова угода №1 від 11.09.2019 до контракту № 2-09 від 02.09.2019, проте додаткова угода №1, яка була надіслана для цілей митного оформлення має дату 01.01.2021. Підписи та печатки в частині документів мають ознаки нанесення шляхом копіювання, дублювання або відтворення оригінальної печатки та підпису. Відповідно до положення статті VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі, оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості товару (під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції) та, зважаючи, на спрацювання Автоматизованої системи з оцінки ризиків зі змістом «По товару можливе заниження митної вартості» було здійснено порівняння митної вартості товару з рівнем митної вартості подібних товарів, що імпортуються в Україну, що міститься в ЄАІС Держмитслужби - встановлено, що рівень вартості товару значно нижчий від рівня митної вартості подібних товарів, що імпортуються в Україну. Листом від 21.01.2021 № ТМ брокер повідомив, що надав всі необхідні документи. Отже, враховуючи викладене та за результатами проведеної консультації, митну вартість товару № 1 скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 Митного кодексу України на підставі інформації, наявної у митного органу - МД від 16.11.2020 №UA100080/2020/528410, МД від 29.11.2020 №UА500150/2020/211611 та МД від 30.11.2020 №UA100060/2020/398383, а саме 2.5 евро/кг".

Чорноморською митницею Держмитслужби прийнято рішення №UA508290/2021/000002/2 про коригування митної вартості товарів, згідно якої відкоригована митна вартість товару (код , гофростінки) на рівні 2,5000 EUR за одиницю на загальну суму 28405,00 EUR. Вважаючи таке рішення протиправним, позивач і звернувся до суду з позовною заявою про його скасування.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства.

Статтею 49 МК України визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч.ч.4, 5 ст. 58 МК України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

У відповідності до ч.3 ст. 318 МК України, митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Статтею 50 МК України визначено, що відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Частиною 1 статті 51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.52 МК України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Стаття 57 МК України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Таким чином, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. Однак дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів.

При декларуванні товарів позивач визначив їх митну вартість виходячи саме з ціни угоди, що підлягала сплаті згідно до умов контракту, інвойсів та інших документів постачальника.

Згідно ч.1 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, згідно з ч.2 ст. 53 МК України, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Зокрема, ст. 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Форма рішення про коригування митної вартості товарів встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Разом з тим, відповідно до вимог ст. 57 МК України, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Тобто, відповідно до норм Митного кодексу України, митним органом при прийнятті рішення про коригування митної вартості товарів повинна бути зазначена послідовність застосування методів визначення митної вартості та причини, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Відповідно до ч.3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Також, згідно ч.6 ст. 53 МК України, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

В той же час, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Таким чином, витребування додаткових документів можливе лише у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. При цьому, сумніви митного органу є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали вiдповiднi сумніви, причини неможливості їх перевірки на пiдставi наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши вiдсутнiсть достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхiднi для підтвердження того чи іншого показника.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів, фактично підставою для його прийняття стало встановлення відповідачем тих обставин, що складові митної вартості достовірно документально не підтверджено, а саме те що:

- у додатку №5 до контракту №2-09 від 02.09.2019 наявні дві дати складання: 12.10.2020 та 10.10.2020;

- відсутня інформація щодо врахування розміру санкцій при визначенні митної вартості (був перевищенний 35-денний строк готовності товару до відвантаження після отримання передплати);

- умови оплати товару суперечать наданим платіжним документам;

- дата договору перевезення не співпадає з датами прийняття вантажу і заявками;

Разом з тим, суд звертає увагу, що наявність відхилень в датах в числовому сенсі не може слугувати коригуванню митної вартості товару, то, відповідно, впливати на неї.

Посилання митного органу на необхідність подання документальної інформації з приводу оплати пені за затримку відвантаження товару не є правомірними, оскільки до складових митної вартості, з посиланням на норми положень ст. 58 МК України, штрафні санкції не відносяться.

Щодо співставлення умов оплати товару в інвойсі та у платіжних документів, то судом при їх дослідженні підтверджено ідентичність умов оплати.

З приводу неспівпадання дати договору перевезення з датами прийняття вантажу і заявками, то суд вкотре зазначає, що саме дата договору не повинна впливати на митну вартість товару. Транспортні ж витрати (їх вартість) та факт завантаження товару, які митний орган ставив під сумнів, підтверджуються наданою перевізником ТОВ "ДН ТРАНС" довідкою №2 від 12.01.2021 та CMR А №786989 від 11.01.2021 відповідно.

Щодо доводів відповідача про ненадання декларантом висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями, то суд вважає їх безпідставними, так як такі документи, згідно з ч.2 ст.53 МК України, не є обов`язковими, а враховуючи, що надані декларантом документи підтверджували всі складові митної вартості, тому у митного органу не було законних підстав для витребування додаткових документів.

Неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 19.12.2019 у справі № 810/5295/15, від 06.02.2020 у справі № 540/2219/18.

Отже, суд відхиляє вищевказані доводи відповідача про наявність сумніву у заявленій позивачем митній вартості імпортованого товару з підстав, наведених у спірному рішенні про коригування митної вартості товару, оскільки надані позивачем до митного органу документи, підтверджують ціну імпортованого товару та жодних розбіжностей не містять.

Окремо суд зауважує, що посилання у рішенні про коригування митної вартості товарів на положення ст.VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі є безпідставними, так як відповідачем не наведено обставини та докази того, яким чином документи, надані позивачем, порушують чи не відповідають вимогам вказаної статті. Більш того, відповідно до положень Митного кодексу України застосування Генеральної угоди з тарифів і торгівлі можливе лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст.ст. 58-63 цього Кодексу.

Відповідач не довів, що позивач сплатив за товар іншу суму ніж та, яка заявлена у якості митної вартості товару.

Відповідно до ч.2 ст. 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно п.2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012 р., посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Підставою для коригування відповідачем митної вартості товару слугувала інформація з цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби щодо митного оформлення ідентичних товарів з вищим рівнем митної вартості.

Відповідачем не надано доказово копій МД від 16.11.2020 № UA100080/2020/528410 та МД від 30.11.2020 № UA100060/2020/398383, на які послався митний орган при коригуванні митної вартості товару. Разом з тим, формально нижчий рівень митної вартості імпортованих позивачем товарів від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватись як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за основним методом визначення його митної вартості.

Статтею 72 КАС України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч.1, 2 ст.73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч.2 ст.74 КАС України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 75 КАС України).

Враховуючи викладене, позивачем для митного оформлення були надані всі документи, необхідні для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, які містили необхідні числові показники митної вартості.

З урахуванням викладеного, рішення про коригування митної вартості товарів №UA508290/2021/000002/2 від 21.01.2021 року не відповідає ознакам правомірності та обґрунтованості, а тому підлягає скасуванню.

Суд також вважає за необхідне звернути увагу, що винесення митним органом картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення за №UA508290/2021/000002 від 21.01.2021 не несе саме по собі для позивача правових наслідків та є дискреційним повноваженням для органу контролю. Тому в цій частині, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Відтак, позовні вимоги належать задовольнити частково.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 139 КАС України, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа лише у разі задоволення позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень.

Таким чином сплачений позивачем судовий збір підлягає частковому стягненню з Чорноморської митниці Держмитслужби за рахунок її бюджетних асигнувань.

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд, -

вирішив:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Чорноморської митниці Держмитслужби №UA508290/2021/000002/2 від 21.01.2021 про коригування митної вартості товарів.

Стягнути з Чорноморської митниці Держмитслужби () за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім "МК Енергобуд" () судовий збір в сумі 1135 (одна тисяча сто тридцять п`ять) грн. 00 коп.

В решті вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому, відповідно до пп.15.5 п.15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України, до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя В.В. Хом`якова

кат. 108020200