Справа № 528/179/21
Суддя: Є.Б. Супрун
Дата ухвалення: 2021-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

12 квітня 2021 рокум. ПолтаваСправа № 528/179/21

Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Супрун Є.Б., ознайомившись з матеріалами адміністративної справи №528/179/21 за позовом ОСОБА_1 до Гребінківської міської ради Полтавської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

04.03.2021 до Гребінківського районного суду Полтавської області надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Гребінківської міської ради Полтавської області, в якому позивач просив суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача в особі ОСОБА_2 в частині, де нею рекомендовано міському голові відмовити у наданні йому матеріальної допомоги, про що зазначено у протоколі №12 засідання комісії з питань розгляду заяв щодо призначення матеріальної допомоги від 24.10.2019;

- зобов`язати відповідача в особі ОСОБА_2 своїм рішенням рекомендувати міському голові надати ОСОБА_1 адресну грошову матеріальну допомогу у сумі, яка відповідає діючому на час вручення допомоги прожитковому мінімуму;

- стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 457 969,07 грн.

Ухвалою Гребінківського районного суду Полтавської області від 09.03.2021 адміністративну справу №528/179/21 передано до Полтавського окружного адміністративного суду в порядку ч. 2 ст. 20 КАС України без вирішення питання про відкриття провадження.

Справа №528/179/21 надійшла до Полтавського окружного адміністративного суду 06.04.2021 та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями цього ж дня передана до провадження судді Супруна Є.Б.

Відтак, матеріали справи №528/179/21 належить прийняти до провадження.

За наслідками вивчення матеріалів справи суддею виявлено ряд недоліків, що перешкоджають відкриттю провадження у цій справі, у зв`язку з чим позовну заяву належить залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до підпунктів 3, 5, 6 частини першої статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

За приписами частини другої статті 171 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Частиною 1 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою вказаної статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до приписів частин 1 та 2 статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з частиною 6 статті 161 цього ж Кодексу у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів неможливо встановити, чи дотримано позивачем строк звернення до суду з даним позовом, оскільки надані матеріали не містять а ні рішення, з яким не погоджується позивач, а ні відомостей про те коли він дізнався про існування спірного рішення, тобто про факт порушення його прав чи інтересів. Позовну заяву позивач підписав і подав 04.03.2021, тоді як з документів наданих позивачем слідує, що про прийняття спірного рішення заявника повідомлено листом від 13.04.2020 №03.1-11/670.

При цьому, звертаючись з клопотанням про поновлення строку звернення до суду з позовом, ОСОБА_1 при причини його пропуску суд не повідомив, як і не надав доказів поважності його пропуску.

Тож за відсутності належних доказів на підтвердження обставин щодо часу коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, суд констатує факт звернення позивача до суду після закінчення строку, встановленого частиною 2 статті 122 КАС України, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Окрім цього, відповідно до частини четвертої статті 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з пунктом 2 частини 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Всупереч наведеним положенням Кодексу, у позовній заяві ОСОБА_1 хоч і повідомив реквізити власного паспорта, однак, його копії не надав, а також не вказав ідентифікаційний код юридичної особи відповідача. Також заявник не надав доказів, на які він посилається у своєму позові, а саме: протоколу від 24.10.2019 №12 засідання комісії з питань розгляду заяв щодо призначення матеріальної допомоги, рішення міського голови щодо відмови у наданні йому матеріальної допомоги. Про причини неможливості надання цих доказів суд не повідомив.

Отже, позивач має надати до суду засвідчені належним чином копії власного паспорта із відміткою про зареєстроване місце проживання, а також протоколу від 24.10.2019 №12 засідання комісії з питань розгляду заяв щодо призначення матеріальної допомоги, рішення міського голови щодо відмови у наданні йому матеріальної допомоги.

Згідно з пунктом 8 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, відповідно до частини четвертої статті 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною другою статті 94 КАС України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частинами четвертою та п`ятою тієї ж статті встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Всупереч наведеному, позивач не повідомив про наявність у нього або іншої особи оригіналів письмових доказів копії які додані до позову, а також надав копії документів не засвідчені у встановленому законом порядку. Так, лише довідка про присвоєння реєстраційного номера облікової картки платника податків засвідчена підписом посадової особи Головного управління ДПС у Полтавській області та містить дату такого засвідчення.

Відповідно до вимог пунктів 5.26, 5.27 Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 №55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Отже, позивач має надати до суду засвідчені власним підписом із зазначенням ініціалів та прізвища, дати такого засвідчення копій письмових доказів, доданих до позовної заяви та повідомити про наявність у нього чи іншої особи оригіналів цих доказів.

Окрім цього, згідно з частиною 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, згідно з абзацом першим частини третьої статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано одночасно вимоги які містять майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" установлено у 2021 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для основних соціальних і демографічних груп населення, зокрема, працездатних осіб: з 01.01.2021 - 2 270,00 грн.

Як видно зі змісту позовних вимог, ОСОБА_1 заявляє одну вимогу немайнового характеру (визнати протиправним та скасувати рішення відповідача в особі ОСОБА_3 в частині, де нею рекомендовано міському голові відмовити в наданні йому матеріальної допомоги, вимогу), яка є похідною від попередньої про зобов`язання відповідача в особі ОСОБА_3 своїм рішенням рекомендувати міському голові надати ОСОБА_1 адресну грошову матеріальну допомогу у сумі, яка відповідає діючому на час вручення допомоги прожитковому мінімуму.

Вимога ж про стягнення грошових коштів за моральну шкоду у розмірі 457 969,07 грн є майновою, яка заявлена в одному провадженні з вимогами про вирішення публічно правового спору немайнового характеру.

Так, згідно частиною третьою статті 23 Цивільного кодексу України моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб. Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою, а тому позовна вимога про відшкодування моральної шкоди грошима або майном є майновою, а вимога про відшкодування моральної шкоди в інший (немайновий) спосіб є немайновою вимогою.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалах від 30.07.2020 у справі №9901/194/20, від 06.03.2020 у справі №9901/64/20, від 23.12.2019 у справі №400/100/19, від 08.11.2019 у справі №400/100/19 (К/9901/29662/19) та постанові від 28.11.2018 у справі №761/11472/15-ц (61-2367св18).

Тож, зважаючи на приписи частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір", розмір судового збору за подання до адміністративного суду даного позову становить 908,00 грн (2 270,00 грн х 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб ) + 4580,00 (1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) .

Однак, при зверненні до суду з даним позовом документа про сплату судового збору не надано.

Натомість позивач заявив клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Надаючи оцінку заявленому клопотанню, суд виходить з наступного.

За приписами частини першої статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Приймаючи до уваги відсутність будь-яких обґрунтувань з приводу заявленого клопотання, за відсутності доказів на підтвердження обґрунтованості заявленого клопотання суд позбавлений можливості його задовольнити.

Отже, позивач має надати до суду докази сплати судового збору у розмірі 5488,00 грн.

Згідно з частиною першою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України подання позовної заяви без додержання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для залишення заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина друга статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відтак, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 20, 122, 123, 160, 161, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

Адміністративну справу №528/179/21 за позовом ОСОБА_1 до Гребінківської міської ради Полтавської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії прийняти до провадження.

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Встановити позивачу строк на усунення недоліків 10 (десять) днів з дня вручення копії даної ухвали та роз`яснити, що неусунення недоліків у встановлений судом строк є підставою для повернення позовної заяви.

Недоліки необхідно усунути шляхом надання до Полтавського окружного адміністративного суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовом разом з доказами поважності причин пропуску строку або доказів на підтвердження факту дотримання такого строку, засвідчені належним чином копії документів доданих до позову, у тому числі копії власного паспорта з відміткою про зареєстроване місце проживання, відомостей про ідентифікаційний код юридичної особи відповідача, а також доказів сплати судового збору в розмірі 5488,00 грн за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у Полт.обл/тг м. Полтава/22030101, код за , Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Рахунок: UA4016712, Призначення платежу: Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Полтавський окружний адміністративний суд або ж доказів щодо наявності підстав для звільнення від його сплати.

Копію ухвали направити позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає. < Дата призначення до судового розгляду >

Суддя Є.Б. Супрун