Справа № 480/605/20
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2021-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2021 р.Справа № 480/605/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Чалого І.С.,

суддів: Ральченка І.М. , Бершова Г.Є. ,

за участю секретаря судового засідання Сузанського О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 05.10.2020, головуючий суддя І інстанції: Л.М. Опімах, м. Суми, повний текст складено 05.10.20 по справі № 480/605/20 за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, третя особа: Головне управління Держпродспоживслужби в Сумській області про визнання протиправними та скасування висновку та наказів, поновлення на посаді,

ВСТАНОВИВ:

В січні 2020 року ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до суду з позовом до Державної служби України з безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (далі Відповідач), в якому просив скасувати висновок щодо результатів оцінювання його службової діяльності у 2019 році, з оцінкою "негативна", скасувати виданий відповідачем наказ №578 к про його звільнення з посади на підставі п.3 ч.1 ст.87 Закону України "Про державну службу" та, відповідно, поновити його на посаді заступника начальника головного Управління державної служби України з безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в Сумський області.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 05 жовтня 2020 року в задоволенні позову було відмовлено.

Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що оцінювання і подальше звільнення позивача відбулось із дотриманням процедури, встановленої статтями 44, 87 Закону України "Про державну службу", відповідно, висновок щодо результатів оцінювання, накази Держпродспоживслужби від 11.12.2019 №569-к "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівництва територіальних органів Держпродспоживслужби у 2019 році" в частині оцінювання результатів службової діяльності позивача та від 16.12.2019 № 578 - к, є правомірними.

Позивач, не погодившись з судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким задовольнити його вимоги повністю.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що суд першої інстанції надав оцінку показанням сторін вибірково, залишивши поза увагою обставини, які вказують на неправомірність та порушення процедури проведення оцінювання, на неналежність доказів, і на те, що єдиним доказом в обґрунтування правомірності дій відповідача та третьої особи є лише пояснення свідків, які перебувають в безпосередній залежності від начальника Управління (третя особа у справі на боці Відповідача), тобто суб`єкта, який безпосередньо проводив його оцінювання.

Також, на думку Позивача, судом першої інстанції не було надано належної оцінки проміжному звіту, поданого ним в жовтні 2019 року, про виконання поставлених завдань з метою отримання вказівок чи коригувань.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Третя особа на боці відповідача, Управління державної служби України з безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в Сумський області надала пояснення з приводу доводів апеляційної скарги та відзиву відповідача. Вказала на те, що висновок безпосереднього керівника ґрунтувався на інформації, з якої вбачається, що позивач не вчиняв жодних дій, спрямованих на виконання постановлених завдань, вказівок та розпоряджень підлеглим по відповідних напрямках роботи не давав, контроль не здійснював, офіційних документів не підписував. Просила суд апеляційної інстанції надати оцінку письмовим доказам, показанням свідків, релевантній судовій практиці Верховного Суду.

Заслухавши суддю доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, позивач з 2016 року проходив державну службу на посаді заступника начальника Головного управління Державної служби з безпечності харчових продуктів та захисту споживачів у Сумській області.

Відповідно до пункту 29 Висновку оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпродспоживслужби у 2019 році, затверджених наказом Держпродспоживслужби № 569 к від 11.12.2019, Позивач за результатами оцінювання службової діяльності у 2019 році отримав оцінку "негативна".

16.12.2019 видано наказ № 578 к від 16.12.2019 "Про звільнення ОСОБА_1 " з посади заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області на підставі п.3 частини 1 статті 87 Закону України "Про державну службу" з урахуванням наказу від 06.11.2019 року № 521 к "Про надання відпустки по догляду за дитиною ОСОБА_1 ".

Нормативно-правове обґрунтування спірних правовідносин.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Кодексом законів про працю України, Законом України "Про державну службу", Порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 року № 640.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до частини 1 статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях регулює Закону України "Про державну службу" №889-VIII (далі - Закон №889-VIII).

Підстави, порядок проведення щорічного оцінювання службової діяльності державного службовця категорії "Б", а також процедура оскарження його результатів, визначаються Законом України "Про державну службу" від 10.12.2015 889-VIII (далі - Закон 889-VIII), Постановою КМУ "Про затвердження Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців" від 23.08.2017 № 640 (далі - Типовий порядок №640), Методичними рекомендаціями "Про затвердження Методичних рекомендацій щодо визначення ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", затвердженими наказом Національного агентства України з питань державної служби від 27.11.2017 року №237 (далі - Методичні рекомендації).

Відповідно до ч.2 ст.1 Закону №889-VIII, державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно з ч.2 ст.5 Закону №889-VIII, відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Статтею 44 Закону України №889-VIII визначено, що результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри, виявлення потреби у професійному навчанні.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу.

Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання.

Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

Згідно з ч. 11 ст. 44 Закону України №889-VIII порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 2 Типового порядку №640 метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри.

Оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця (п. 3 Типового порядку №640).

Пунктами 7, 9 -13 Типового порядку №640 визначено, що оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції. Оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні. Державному службовцю визначається від двох до п`яти завдань. При цьому, строк виконання завдання має бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Порядку.

Завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному. Завдання і ключові показники для державного службовця на поточний рік визначаються у січні - вересні цього року: Визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.

Відповідно до п. 15 Типового порядку №640 для визначення результатів виконання завдань суб`єктом призначення приймається наказ (розпорядження), в якому зазначається: список державних службовців; строк визначення результатів виконання завдань; доручення, необхідні для організаційного забезпечення проведення цього етапу оцінювання (у разі потреби).

Судом встановлено, що 26 грудня 2018 року начальником Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області позивачу визначені завдання, ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності ( том 1 а.с.27), з якими він ознайомлений. Так, були визначені завдання із строком виконання жовтень 2019 року: дотримання стану діловодства, проведення державної реєстрації прав на нерухоме майно, дотримання законодавства у сфері цивільного захисту населення, забезпечення виконання річного плану здійснення планових заходів державного нагляду ( контролю) управління захисту прав споживачів Головного управління, забезпечення своєчасного направлення та оформлення документів щодо направлення на експертизу зразків продукції, які відбираються в межах заходів державного нагляду управлінням захисту споживачів Головного управління з визначенням ключових показників результативності, ефективності та якості.

Посадові обов`язки позивача затверджені 10.08.2017 наказом Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області №419-ОД ( а.с.203-210), зі змісту яких вбачається, що завдання для оцінювання визначені керівником виходячи із його посадових обов`язків ( пункти 3.1, 3.11, 3.15, 3.17, 3.18 посадових обов`язків.)

Відповідно до наказу державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №473-к від 20.09.2019 ( том 1 а.с.13 - 16), з яким позивача ознайомлено 27.09.2019 (том а.с.127), розпочата процедура оцінювання. Цим же наказом зобов`язано керівників територіальних органів Держпродспоживслужби надати до 11 листопада 2019 року копії форм результатів виконання завдань державними службовцями, які займають посади категорії "Б" або "В", стосовно своїх заступників.

07.11.2019 безпосереднім керівником позивача, начальником Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області, визначені результати виконання завдань та внесені відомості до відповідної форми ( а.с.28-29). Зокрема за кожне завдання керівником виставлено 0 балів, відповідно загальна оцінка "негативна". В обґрунтування оцінки зазначено, що по завданню 1 і 2 позивач не забезпечив належний контроль, не приймав участі у виконанні, від виконання самоусунувся, завдання 3 не виконане, від виконання самоусунувся, по завданню 4 і 5 також не контролював, не вживав жодних заходів по даному напрямку, від виконання самоусунувся.

Суд першої інстанції вважав, що обґрунтованість такої оцінки результатів виконання завдань державним службовцем Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області була підтверджена в ході судового розгляду справи.

Проте колегія суддів не погоджується з даним висновком з огляду на таке.

Пунктом 39 Типового порядку № 640 передбачено, що після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.

Додатком 4 до Типового порядку №640 визначено критерії виставлення балів за результатами оцінювання:

Оцінка у 0 бали виставляється коли завдання не виконане або в роботі порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції.

Оцінка в 1 бал виставляється коли завдання виконане частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або в роботі порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо.

Оцінка у 2 бали виставляється у тому разі, якщо завдання виконане, але з порушенням строку виконання чи/або із залученням до виконання завдання допомоги інших (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку ініціативність, самостійність, недостатність знання нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо).

Оцінка у 3 бали виставляється у випадку, коли завдання виконане своєчасно, результат якого повною мірою можна використати у роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки.

Оцінка у 4 бали виставляється коли завдання виконане своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення.

Відповідно до п.4 Розділу І Методичних рекомендацій, завдання державного службовця - це наперед визначений, запланований для виконання обсяг робіт (діяльності) протягом певного періоду з очікуваним досягненням мети, результатів у межах посадових обов`язків (функцій) державного службовця; натомість ключовий показник - це сукупність вимірюваних кількісних та/або якісних індикаторів (параметрів), які дозволяють оцінити прогрес у виконанні державним службовцем визначених для нього завдань. Цей показник застосовується в процесі оцінювання результатів службової діяльності державних службовців.

Згідно пунктів 1, 2 розділу ІІ Методичних рекомендацій завдання та ключові показники доцільно визначати індивідуально для кожного державного службовця. При цьому варто брати до уваги, що на відміну від функції, яка може здійснюватися державним службовцем постійно, виконання завдання має завершуватися досягненням конкретного результату, визначеної мети. Вимір ступеня виконання завдання (досягнення поставленої мети) рекомендується здійснювати за допомогою ключових показників.

Кожне завдання державного службовця рекомендується безпосередньо пов`язувати із стратегічними цілями, пріоритетними завданнями структурного підрозділу та в цілому державного органу, в якому працює державний службовець, з урахуванням обов`язків, прав, повноважень, відповідальності, що покладаються на державного службовця визначених у його посадовій інструкції, а також у положенні про відповідний структурний підрозділ, положенні про державний орган.

Відповідно до розділу ІІІ Методичних рекомендацій завдання і ключові показники доцільно вимірювати в кількісному та/або якісному вираженні, відображаючи кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В".

Додатком 4 до Методичних рекомендацій визначено смарт критерії, яким мають відповідати ключові показники, зокрема:

- показник має бути конкретним. Формулювання показника має розумітися однозначно та мінімізувати можливість суб`єктивного широкого тлумачення;

- показник має піддаватися вимірюванню. Вимір здійснюється в кількісному та/або якісному вираженні. При цьому зазначається бажане (очікуване) значення показника. При використанні кількісного виміру зазначається одиниця виміру;

- показник має бути реалістичним та досяжним з точки зору наявності необхідних компетенції та ресурсів (часових, фінансових, людських, інформаційних і т.п.), які наявні в розпорядженні структурного підрозділу;

- показник має бути релевантним, тобто відповідати повноваженням (компетенції) державного службовця. Досягнення такого показника має призводити до виконання завдання в цілому;

- встановлення граничної (кінцевої) дати (періоду) досягнення показника.

Так, Позивачу були визначені завдання із строком виконання жовтень 2019 року: дотримання стану діловодства, проведення державної реєстрації прав на нерухоме майно, дотримання законодавства у сфері цивільного захисту населення, забезпечення виконання річного плану здійснення планових заходів державного нагляду ( контролю) управління захисту прав споживачів Головного управління, забезпечення своєчасного направлення та оформлення документів щодо направлення на експертизу зразків продукції, які відбираються в межах заходів державного нагляду управлінням захисту споживачів Головного управління з визначенням ключових показників результативності, ефективності та якості.

Щодо надання оцінки обґрунтованості результатів виконання завдань Позивачем за критеріями визначення балів колегія суддів зазначає наступне.

Завдання № 1 Дотримання стану діловодства.

Визначено: загальний бал "0", з обґрунтуванням "Завдання не виконано. Від Виконання завдання самоусунувся".

У відповідності до п. 3.15 Розподілу обов`язків між начальником Головного Управління та заступником начальника, заступник начальника здійснює загальне керівництво службою захисту інформації в інформаційно телекомунікаційних системах. Відповідає за стан захищеності інформації в автоматизованій системі головного Управління, а також відповідає за організацію роботи з проектування та розроблення, експлуатації, обслуговування, підтримки, працездатності та проведення модернізації інформаційно телекомунікаційної системи в Головному Управлінні.

Таким чином, до посадових обов`язків заступника відносяться саме організація робіт з проектування та розроблення інформаційно телекомунікаційної системи.

Як стверджує позивач, ним було організовану належну постановку завдань та контроль їх виконання результатом чого стало запровадження електронного документообігу в Головному управлінні з 01.07.2019 (факт запровадження електронного документообігу сторонами у справі не заперечується).

В рішенні суду першої інстанції зазначено, що Позивач станом діловодства та роботою архіву в частині виконання плану роботи експертної комісії не цікавився. Завдання звучало "забезпечення виконання 100 відсотків заходів згідно плану роботи експертної комісії Головного Управління на 2019 рік".

На думку суду апеляційної інстанції, незрозумілим є той факт, що Позивача не було включено до складу робочої групи із запровадження системи електронного документообігу відповідно до наказу 211-ОД від 12.02.2019, контроль за виконанням якого залишив за собою начальник управління.

Крім того, судом першої інстанції взагалі не надано оцінки листу діловода сектора документального забезпечення управління організаційно господарського забезпечення Головного Управління Л. Якименко, яким остання доповідала Позивачу про роботу експертної комісії та впровадження системи електронного документообігу.

Відтак визначення загального балу "0", з обґрунтуванням "Завдання не виконано. Від виконання самоусунувся", підтвердження в судовому засіданні не знайшло, оскільки систему електронного документообігу фактично запроваджено, а оцінка у 0 бали виставляється коли завдання не виконане або в роботі порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції.

Завдання 2. Проведення державної реєстрації прав на нерухоме майно.

Ключовими показниками результативності, ефективності та якості виконання цього завдання визначено: 1) оформлення необхідних документів для проведення державної реєстрації прав на 100 відсотків земельних ділянок, будівель та споруд, закріплених за Головним управлінням; 2) забезпечення оформлення документів для проведення державної реєстрації прав не менше як на 80 відсотків об`єктів нерухомого майна, закріпленого за установами, підконтрольними Головному управлінню.

Як зазначалося вище відповідно до методичних рекомендацій :

- показник має бути конкретним. Формулювання показника має розумітися однозначно та мінімізувати можливість суб`єктивного широкого тлумачення;

- показник має піддаватися вимірюванню. Вимір здійснюється в кількісному та/або якісному вираженні. При цьому зазначається бажане (очікуване) значення показника. При використанні кількісного виміру зазначається одиниця виміру;

- показник має бути реалістичним та досяжним з точки зору наявності необхідних компетенції та ресурсів (часових, фінансових, людських, інформаційних і т.п.), які наявні в розпорядженні структурного підрозділу;

- показник має бути релевантним, тобто відповідати повноваженням (компетенції) державного службовця. Досягнення такого показника має призводити до виконання завдання в цілому;

- встановлення граничної (кінцевої) дати (періоду) досягнення показника.

Третя особа та відповідач суду першої та апеляційної інстанції не надали жодних доказів з приводу того скільки земельних ділянок чи нерухомого майна було отримано Головним управлінням в 2019 році, які повинні бути зареєстровані, тому надати оцінку в якій мірі було виконано це завдання не представляється можливим.

Завдання 3. Дотримання законодавства у сфері цивільного захисту населення.

Ключовими показниками результативності, ефективності та якості виконання цього завдання визначено: 1) забезпечення виконання вимог щодо належного стану захисної споруди цивільного захисту Головного управління; 2) вирішення з місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування питання фінансового забезпечення заходів з ремонту сховища Головного управління; 3) проведення навчання не менше як 5 осіб керівного складу та головного управління, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питання цивільного захисту.

Позивачем стосовно сховища № 6823 3 класу на 450 осіб, вбудованого у підвальне приміщення за адресою: м. Суми, вул. Гамалії, 25 визначено необхідні ремонтні роботи.

Вирішення з місцевими органами виконавчої влади питання фінансового забезпечення заходів з ремонту сховища Головного управління, не залежить лише від волі державного службовця, а відповідно не може 100 % гарантувати його виконання, показник має бути релевантним, тобто відповідати повноваженням (компетенції) державного службовця. Досягнення такого показника має призводити до виконання завдання в цілому; показник має бути реалістичним та досяжним з точки зору наявності необхідних компетенції та ресурсів (часових, фінансових, людських, інформаційних і т.п.), які наявні в розпорядженні структурного підрозділу;

Відповідно до чинного законодавства, з місцевих бюджетів можуть здійснюватися видатки на фінансування програм, які затверджені відповідною місцевою Радою.

В судовому засіданні 27.08.2020 встановлено, що частина третя завдання не могла бути виконана з огляду на те, що така частина завдання не відноситься до посадових обов`язків позивача (не було забезпечено водопостачання та водовідведення в захисний споруді, з огляду на відсутність фінансування), однак разом з інженером по охороні праці розроблено кошторис та подано керівництву для подальших інструкцій. Доповідні та кошторис були подані безпосередньо інженером по охороні праці, що є його безпосереднім обов`язком.

У позовній заяві позивачем зазначено, що ним організовано та проконтрольовано проведення навчання 16 осіб керівного складу. Зазначене не заперечувалось відповідачем і доказів зворотного до суду наданого не було.

Завдання 4. Виконання плану заходів державного нагляду (контролю) управління захисту споживачів Головного управління.

Ключовими показниками результативності, ефективності та якості виконання цього завдання визначено:

100 відсотків виконання річного плану здійснення планових заходів державного нагляду на 2019 рік.

Судовим розглядом встановлено, що заходи контролю не відбулися з незалежних від відповідача причин оскільки із запланованих 131 перевірок суб`єктів господарювання: 5 фізичних осіб підприємців припинило свою діяльність; 17 припинення діяльності суб`єктів господарювання за вказаною адресою; 65 фізичні особи підприємці на спрощеній системі оподаткування; 23 суб`єктів господарювання було перевірено.

Згідно з абз. 2 п.5 Розділу 4 Наказу НАДС № 237 підставою для коригування уточнення завдань можуть бути зовнішні обставини, фактори (внесення змін до стратегічних документів державного та/або регіонального рівнів, положення про відповідний державний орган), які унеможливлюють незалежно від зусиль, можливості державного службовця досягти запланованого.

Безпосередній керівник проведення моніторингу не забезпечив, корегування, уточнення ключових показників не зробив.

Завдання 5. Забезпечення своєчасного направлення та оформлення документів щодо направлення на експертизу зразків продукції, які відбираються в межах заходів державного нагляду Управлінням.

У Додаткових поясненнях третя особа посилається на службову записку від 01.11.2019, в якій вказано, що позивач повністю ухилявся від виконання цих обов`язків.

Натомість на офіційному сайті Головного управління у звіті за 9 місяців 2019 року зазначено:

"Впродовж 9 місяців відділом ринкового та метрологічного нагляду проводився відбір зразків нехарчової продукції. Оформлення та направлення документів щодо відбору та експертизи зразків продукції відбуваються вчасно та у відповідності до вимог законодавства. За даний період відібрано та направлено на лабораторні дослідження 28 зразків. Проведено лабораторні дослідження 25 зразків нехарчової продукції, з яких 17 не відповідають встановленим вимогам, направлені листи на відшкодування вартості відібраних зразків та проведення їх експертиз".

Відповідачем та третьою особою не заперечуються ці факти, про те зазначається, що дане завдання було виконано не Позивачем, а іншими особами.

Одночасно, доказів про те, що вони виконані іншими особами не надано, не вказано хто ці особи, на підставі чого на них було покладено таки завдання та обов`язки, та чи мали вони відповідний об`єм повноважень для їх виконання.

В основу спірного рішення судом першої інстанції покладені пояснення від керівників структурних підрозділів у формі службових записок, заступника начальника управління - начальника відділу господарського забезпечення управління організаційно-господарського забезпечення ОСОБА_2 від 05.11.2019, начальника управління захисту прав споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області ОСОБА_3 та заступника начальника управління начальника відділу контролю у сфері торгівлі, робіт та послуг ОСОБА_4 від 01.11.2019, з яких вбачається що позивач не вчиняв жодних дій, спрямованих на виконання постановлених завдань, вказівок та розпоряджень підлеглим по відповідних напрямках роботи на давав, контроль не здійснював, офіційних документів не підписував.

Допитані в ході судового розгляду свідки, надали пояснення аналогічного змісту.

Колегія судів критично відноситься до даних свідчень, оскільки особи, які їх надали знаходяться в службовій залежності від керівника третьої особи. Надаючи оцінку у поясненнях діям позивача свідки не могли бути достеменно обізнані про обсяг, умови, стадії та порядок виконання поставлених перед ним завдань.

Абзацом другим пункту 35 Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 року N 640 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10 липня 2019 року N 591), встановлено, що особа, яка визначає завдання і ключові показники державному службовцю, проводить моніторинг їх виконання.

Наказами НАДС від 27 листопада 2017 року N 237 та від 29 серпня 2018 року N 208-18 затверджено Методичні рекомендації щодо визначення завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В" (далі - Методичні рекомендації) та Методичні рекомендації щодо визначення результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В". У розділі IV Методичних рекомендацій, зокрема, розглянуто питання щодо моніторингу виконання завдань і ключових показників.

З огляду на п.8 частини другої статті 17 Закону керівник державної служби здійснює контроль за дотриманням виконавської дисципліни та, відповідно, функціонування системи моніторингу.

Моніторинг здійснюється з метою: з`ясування стану виконання завдань та ключових показників; з`ясування причин відставання або порушень визначених строків або незадовільного стану виконання ключових показників; здійснення контролю актуальності визначених завдань та ключових показників; виявлення потреби у наданні консультативно методологічної допомоги безпосереднім керівником чи керівником вищого рівня; проведення додаткових узгоджувальних заходів.

Окремо звертається увага на важливість інформування безпосереднім керівником, керівника вищого рівня про необхідність вжиття додаткових заходів для своєчасного і повного виконання завдань і ключових показників підпорядкованими працівниками.

Узагальнена інформація (звіт) щодо виконання працівниками самостійного структурного підрозділу їхніх завдань та ключових показників щокварталу подається керівником такого структурного підрозділу службі управління персоналом.

Відтак, колегія суддів не бере до уваги пояснення третьої особи про те, що подання проміжних звітів нічим не передбачено, і що поданий документ не містив інформації про фактичне виконання поставлених завдань.

Таким чином, відсутність реагування та координації роботи з боку начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області, на думку колегії суддів, свідчить про те, що останнього задовольняла виконана робота, як мінімум на дату подання проміжного звіту.

На користь даного твердження свідчить відсутність факту притягнення Позивача протягом року до дисциплінарної відповідальності, а навпаки, останній заохочувався у вигляді премій та надбавок за виконану роботу.

Відповідно до п.3 Розділу першого Типового положення про преміювання державних службовців органів державної влади, інших державних органів, їхніх апаратів (секретаріатів) Затвердженого Наказом міністерства соціальної політики України від 13.06.2016 № 646, державним службовцям можуть встановлюватися таки види премій: 1) премія за результатами щорічного оцінювання службової діяльності; 2) місячна, або квартальна премія відповідно до особистого внеску в загальний результат роботи державного органу.

Як вбачається з матеріалів справи, Позивач неодноразово, протягом року преміювався з формулюванням: "за інтенсивність праці у відсотках до посадового окладу згідно з додатком".

Диференційований підхід керівника позивача при визначені розміру надбавки, зокрема: 50, 20, 60 відсотків, на думку колегії свідчить про його обізнаність щодо обсягу, інтенсивності праці та виконання завдань Позивачем в кожному місяці окремо.

Відтак колегія суддів не бере до уваги твердження третьої особи та висновків суду першої інстанції в цій частині про те, що таки виплати встановлювались в залежності від внеску в загальний результат роботи державного органу.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів зазначає, що стосовно Позивача в обґрунтуванні для застосованих балів при оцінюванні за 2019 рік було використано такі формулювання як: "загальний бал "0", з обґрунтуванням "Завдання не виконано. Від Виконання завдання самоусунувся".

Однак, такі обґрунтування не містять змістовності та із них неможливо встановити які саме недоліки було допущено державним службовцем, їхні кількісні, якісні чи інші характеристики у відповідності до покладених на державного службовця прав і обов`язків згідно посадової інструкції.

Таким чином, не можна погодитися з належністю таких дій відповідача нормам законодавства, оскільки критерії, що визначені в Типовому порядку № 640 є приблизними та наведені для орієнтування при застосуванні певних оцінок і їх обґрунтуванні.

Натомість, формальне цитування критеріїв виставлення балів, які встановлені нормативним документом, не може заміняти реального обґрунтування для оцінювання, котре повинно базуватися на ретельному аналізі конкретних завданнях, поставлених державному службовцю для виконання, та практичних результатах його роботи.

Складність у даному випадку породжує першочергове нечітке та узагальнене визначення завдань на 2019 рік, які не містять показників для вимірювання їх у кількісному та/або якісному вираженні (як це передбачено п.10 Типовому порядку № 640), що фактично не дає можливості в подальшому надати однозначної оцінки результатам їх виконання.

Однак, на переконання суду, така ситуація не повинна трактуватися довільним чином і виключно на розсуд роботодавця, а його дискреція щодо оцінювання працівника повинна бути суворо регламентованою, з метою недопущення свавілля, для чого його рішення (у даному випадку щодо оцінювання) повинно в будь якому разі бути належним чином обґрунтованим (і не лише формальним цитуванням нормативних актів).

У цьому контексті слід зазначити, що критерій обґрунтованості рішення або дії вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Зокрема, така позиція знайшла своє висвітлення й у рішеннях Європейського суду з прав людини, який зокрема у в п.36 рішення в справі Суомінен проти Фінляндії вказав, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень. У п.58 рішення в справі Серявін та інші проти України Суд зазначив, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються, при цьому орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень. Аналогічну позицію Суд виклав і у п.30 рішення в справі Гірвісаарі проти Фінляндії.

Такі вимоги щодо належного обґрунтування рішення мають виправдання, оскільки, убезпечують інших учасників правовідносин від можливого свавілля зі сторони владного органу та є запорукою дотримання принципів юридичної визначеності і верховенства права.

Зокрема, такий висновок випливає й із змісту ряду рішень Європейського суду з прав людини.

Зокрема, в п.181 рішення в справі Олександр Волков проти України Суд вказав на те, що відсутність певних обмежень в повноваженнях дисциплінарних органів влади дає їм повну свободу дій, що порушує принцип юридичної визначеності та є протиправним. У п.49 рішення в справі Волохи проти України Суд зазначив, що в національному законодавстві має існувати засіб правового захисту від свавільного втручання державних органів, а надання правової дискреції органам виконавчої влади у вигляді необмежених повноважень було б несумісним з принципом верховенства права, у зв`язку з чим закон має з достатньою чіткістю визначати межі такої дискреції, наданої компетентним органам, і порядок її здійснення. У п.81 рішення в справі Мелтекс ЛТД та Месроп Мовсесян проти Вірменії Суд зазначив, що національне законодавство має забезпечувати належний рівень правового захисту від свавільних втручань органів влади й у справах, що впливають на основоположні права виникне суперечність принципу верховенства права одному з фундаментальних принципів демократичного суспільства, що втілений у Конвенції, якщо правовий розсуд, наданий органам виконавчої влади, буде необмеженим. Таку ж позицію Суд висловив і в п.30 рішення в справі Маестрі проти Італії.

Проте з матеріалів даної справи не вбачається якого-небудь належного обґрунтування оспорюваного рішення відповідача, а саме лише посилання на певні типові формулювання з нормативних актів як на підтвердження досягнення чи недосягнення певних результатів роботи не може вважатися достатнім і правомірним за своєю суттю.

Відповідно до пункту 10 частини 1 статті 7 Закону України "Про державну службу" №889-VII, державний службовець має право на оскарження в установленому законом порядку рішень про накладення дисциплінарного стягнення, звільнення з посади державної служби, а також висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання його службової діяльності.

Аналогічне посилання є у пунктах 38-41 Порядку № 640, яким встановлено, що висновок щодо результатів оцінювання з негативною оцінкою може бути оскаржений державним службовцем.

Оскарження результатів оцінювання службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється відповідно до статті 11 Закону України "Про державну службу".

У скарзі державним службовцем зазначаються зауваження до балів за виконання того чи іншого завдання та наводяться факти, які спростовують критерії, що відповідають згаданому балу.

Висновок щодо результатів оцінювання скасовується суб`єктом призначення або судом.

Аналогічна правова позиція узгоджується у постанові Верховного Суду від 31.10.2019 по справі №240/6051/18.

Отже, не можна дійти висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, діяв у відповідності до норм законодавства України.

Бездоганне виконання суб`єктом владних повноважень процесуальних/процедурних норм є запорукою відповідності таких дій нормам законодавства України. Однак порушення таких приписів може бути покладено в основу скасування рішень суб`єкта владних повноважень.

Таким чином висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності щодо державного службовця заступника начальника Головного управління Державної служби України з безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в Сумській області ОСОБА_1 , з оцінкою "негативна", затвердженого наказом Державної служби України з безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 11.12.2019 року № 569 К не може вважатися безсумнівним, об`єктивним, обґрунтованим і правомірним, тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Стосовно звільнення позивача, колегія зазначає. що результати оцінювання Позивача є необґрунтованими і протиправними, вони не можуть породжувати й будь яких правомірних наслідків, зокрема, їх реалізація не може визнаватися законною.

А тому й рішення про звільнення державного службовця, прийняте за наслідком необґрунтованого оцінювання не може вважатися законним, у зв`язку з чим наказ про звільнення слід визнати протиправним і скасувати, поновивши позивача на посаді, з якої він був безпідставно звільнений.

Відповідно до ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення, є, зокрема, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Згідно з ч. 2 ст. 317 КАС України неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Отже, враховуючи те, що судом першої інстанції неповно з`ясовано всі обставини, що мають значення для справи, та неправильно розтлумачено норми матеріального права, зокрема норми Закону України "Про державну службу", колегія суддів дійшла висновку про скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям нового судового рішення про задоволення позову ОСОБА_1 .

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до статті 139 КАС України, колегія суддів ураховує, що позивачем понесені судові витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви в сумі 1681, 60 грн та за подання апеляційної скарги в сумі 2 522, 40 грн, які мають бути відшкодовані за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 05.10.2020 по справі № 480/605/20 скасувати.

Прийняти нову постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності щодо заступника начальника - Головного управління Державної служби України з безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в Сумській області ОСОБА_1 , з оцінкою "негативна", затвердженого наказом Державної служби України з безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 11.12.2019 №569-к "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівництва територіальних органів Держпродспоживслужби у 2019 році".

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 11.12.2019 №569-к "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівництва територіальних органів Держпродспоживслужби у 2019 році" в частині затвердження результатів оцінювання службової діяльності заступника начальника Головного управління Державної служби України з безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в Сумській області ОСОБА_1 з оцінкою "негативна".

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з безпечності харчових продуктів та захисту споживачів "Про звільнення ОСОБА_1 " від 16.12.2019 № 578-к.

Поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника Головного управління Державної служби України з безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в Сумській області з 08.01.2020.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної служби України з безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (вул. Б. Грінченка, буд. 1, ) судові витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви в сумі 1681 (одна тисяча шістсот вісімдесят одна) грн 60 коп. та за подання апеляційної скарги в сумі 2 522 (дві тисячі п`ятсот двадцять дві) грн 40 коп.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І.С. Чалий
Судді І.М. Ральченко Г.Є. Бершов
Повний текст постанови складено 12.04.2021.