Справа № 520/13651/2020
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2021-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2021 р.Справа № 520/13651/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Спаскіна О.А. , Любчич Л.В. ,

за участю секретаря судового засідання Мироненко А.А.

позивача: ОСОБА_1

представника відповідачів: Іващенка О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.01.2021, головуючий суддя І інстанції: Тітов О.М., м. Харків, повний текст складено 29.01.21 року по справі № 520/13651/2020

за позовом ОСОБА_1

до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції , Департаменту патрульної поліції Національної поліції

про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі за текстом також позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, Департаменту патрульної поліції Національної поліції (далі за текстом також відповідачі), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати Наказ начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції № 86 від 04.09.2020 в частині застосування до інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани;

- визнати протиправними та скасувати Наказ начальника Департаменту патрульної поліції про затвердження розмірів преміювання поліцейських за вересень 2020 року в частині зменшення розміру щомісячної премії інспектору взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанту поліції ОСОБА_1 на 1015,23 грн;

- зобов`язати Департамент патрульної поліції нарахувати та виплатити інспектору взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанту поліції ОСОБА_1 за вересень 2020 року частину премії у сумі 1015,23 грн.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 25 січня 2021 року адміністративний позов залишено без задоволення.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на те, що судове рішення ухвалено з порушенням норм матеріального права; має місце невідповідність висновків, викладених у оскаржуваному рішенні обставинам справи. Наводить обставини справи та нормативно-правове обґрунтування, зазначені ним у позовній заяві. Вказує на те, що суд першої інстанції при ухваленні рішення взяв до уваги неналежний доказ відеозапис, оригіналу якого не було у комісії, яка проводила службове розслідування, що суперечить правовій позиції Верховного Суду, сформованій у постанові від 13.01.2021 у справі № 264/949/19 щодо порядку застосування електронних доказів. Зазначає, що розгляд справи у суді першої інстанції здійснювався з урахуванням доказів та аргументів представника Департаменту патрульної поліції Національної поліції Іващенка О. О., який не мав повноважень на участь у справі, оскільки не є адвокатом.

Від відповідачів надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому вони зазначають, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, рішення ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, з дослідженням усіх доказів та встановленням усіх обставин у справі. Звертає увагу, що твердження позивача, наведені в апеляційній скарзі, є хибними та спростовуються матеріалами справи. Зазначає про надання до матеріалів справи всіх необхідних документів, які підтверджують право Іващенка О. О. брати участь у судових справах саме в порядку самопредставництва на підставі Положення, а не представництва, а отже, аргументи позивача про порушення судом першої інстанції норм процесуального права є необґрунтованими та спростовуються правовою позицією Верхового Суду, викладеною у постанові від 19 серпня 2020 року у справі № 234/19197/19, та Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 02 липня 2020 року у справі № 9901/39/20. Вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, а тому апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

У судовому засіданні позивач вимоги апеляційної скарги підтримав, представник відповідачів наполягав на залишенні апеляційної скарги без задоволення з підстав, наведених у відзиві на апеляційну скаргу.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, позивача та представника відповідачів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що Наказом начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції № 86 від 04.09.2020 за вчинення дисциплінарного проступку, що полягав у порушенні вимог підпунктів 1, 2 пункту 2.1. розділу II, підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції інспектора патрульної поліції, затвердженої Наказом Департаменту патрульної поліції від 22.11.2018 за № 5217, пунктів 1, 2, 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», пунктів 1, 2 частини першої та частини третьої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 2 розділу І, пункту 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18.12.2018 за № 1026, на підставі пункту 2 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту, до інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Вказаний наказ прийнято у зв`язку з підтвердженням факту порушення службової дисципліни інспектором взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП лейтенантом поліції Поляшенком О. Ю.

На виконання Закону України «Про Національну поліцію», Постанов Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», від 18 січня 2017 року № 15 «Питання оплати праці працівників державних органів», від 30 серпня 2002 року № 1298 «Про оплату праці працівників на основі єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери», від 24 грудня 2019 року № 1112 «Про умови оплати праці працівників державних органів, на яких не поширюється дія Закону України «Про державну службу»», Наказу Департаменту патрульної поліції від 19 червня 2020 року № 1207, № 1208, та з метою підвищення рівня соціального захисту працівників патрульної поліції прийнято наказ № 1980 від 25.09.2020.

Вказаним наказом затверджено розміри преміювання за вересень 2020 року відповідно до додатку 1 та внесено зміни до Наказу Департаменту патрульної поліції «Про затвердження розмірів преміювання» від 25.08.2020 за № 1752 згідно з додатком 2.

Згідно з додатком № 1 ОСОБА_1 у вересні 2020 року премійовано на суму 5033,37 грн.

Рапортом начальника УПП в Харківській області ДПП запропоновано зменшити розмір премії позивачу на 2000 грн.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції про затвердження розмірів преміювання поліцейських за вересень 2020 року зменшено розмір щомісячної премії інспектору взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанту поліції ОСОБА_1 на 1015,23 грн.

Не погоджуючись з вказаними наказами, позивач звернувся до суду за їх оскарженням та зобов`язанням виплатити недоплачену частину премії.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що при прийнятті оскаржуваних наказів відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням усіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання їх протиправними та скасування в оскаржуваній частині. Водночас, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскільки позовні вимоги про зобов`язанням виплатити недоплачену частину премії є похідними від вимог про скасування оскаржуваних наказів, підстави для їх задоволення також відсутні.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та доводам учасників справи, колегія суддів зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності; надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги (ст. 2 Закону України «Про Національну поліцію»).

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VІІІ поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 17 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію" визначено основні обов`язки поліцейського, зокрема, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону у разі вчинення протиправних діянь.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 за № 2337-VIIІ.

Положеннями ст. 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

У частині 3 статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, звати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти півникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків (ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Так, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно з ч. 1, ч. 15 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до ст. 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) є тимчасовим заходом на час проведення службового розслідування та може бути застосовано до поліцейського у разі, якщо обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку. Відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) оформляється письмовим наказом керівника, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та не може перевищувати строку, передбаченого для проведення службового розслідування або зазначеного в рішенні суду. Відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) у разі вчинення ним корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією, здійснюється відповідно до Закону України "Про запобігання корупції". Поліцейський, якому повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення у сфері службової діяльності, підлягає відстороненню від виконання службових обов`язків (посади) в порядку, визначеному законом. На період відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади) у поліцейського вилучається службове посвідчення, спеціальний нагрудний знак, табельна вогнепальна зброя та спеціальні засоби.

Відповідно до ч. 1, ч. 11 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.

Згідно з ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник ураховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

Пунктом 1, 2 розділу 2 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС України від 07.11.2018 за № 893 (надалі також Порядок № 893) передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. п. 1-3 розділу 5 Порядку № 893 від 07.11.2018, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, встановлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

На підставі пункту першого Розділу VІ Порядку № 893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Як убачається з матеріалів справи, підставою для проведення службового розслідування щодо позивача стали обставини, викладені в доповідній записці старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП капітана поліції Барибіна С. С. про те, що під час моніторингу соціальних мереж та засобів масової інформації щодо виявлення критичних публікацій про патрульну поліцію встановлено, що в діях інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, які полягали у порушенні вимог пункту 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18.12.2018 за № 1026, частини третьої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» та можливого факту самоусунення від несення служби 01.07.2020 (а.с. 40).

Наказом начальника УПП в Харківській області ДПП від 06.07.2020 за № 225, з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни, призначене службове розслідування та утворена дисциплінарна комісія (а.с. 41-42).

Під час проведення службового розслідування встановлено, що в мережі Інтернет за посиланням: «https://www.facebook.com/319092/posts/1628 51/» розміщено відеоролик під назвою «Ось така сієста у патрульній поліції Харківської області» загальною тривалістю 14 хвилин 34 секунд. Цим медіафайлом зафіксовано, як його автор, вийшовши з транспортного засобу, направився до службового автомобіля патрульної поліції Тоуоtа Prius, номерний знак НОМЕР_1 (бортовий номер НОМЕР_2 ), в салоні якого знаходилися два працівника поліції. Чоловік, наблизившись впритул до відчиненого вікна зі сторони місця для водія, зафіксував те, як поліцейські знаходились в службовому автомобілі фактично в напівлежачому стані (спинки сидінь були відкинути) з ознаками сну, при цьому, коли вказаний громадянин почав голосом коментувати дану поведінку працівників поліції, вони не одразу помітили та зреагували на нього. Це, в свою чергу, підтверджує факт того, що весь екіпаж поліції втратив контроль за навколишнім середовищем і спав, коли автор відеоролику приблизився до останніх. Автор відеоролику, коментуючи подію, вказав на місцеперебування, а саме: на територію поблизу мосту, розташованого на вулиці Полтавський Шлях, біля повороту на «Залютино». Переглядом наступних кадрів зазначеного відеоролику встановлено, що автор ролику неодноразово висував вимогу працівникам поліції представитись та пред`явити свої службові посвідчення (чітко вимагав повідомити номер їх роти та батальйону). Водночас, такі вимоги працівники поліції ігнорували. Протягом усього спілкування, зафіксованого зазначеним відеороликом, працівники поліції так і не представились та не пред`явили свої службові посвідчення. Крім цього, з відеоролику слідує, що на форменому одязі працівників поліції були розміщені службові портативні відеореєстратори.

Відповідно до дислокації сил та засобів батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП 01.07.2020 денне патрулювання міста Харкова щодо забезпечення публічної безпеки та контролю за дотриманням правил дорожнього руху на службовому транспортному засобі Тоуоtа Prius, номерний знак НОМЕР_1 (бортовий номер НОМЕР_2 ), у складі екіпажу «3201» здійснював, зокрема, інспектор взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції Поляшенко О. Ю.

Під час проведення службового розслідування, з метою повного, всебічного та об`єктивного з`ясування вищевикладених обставин був опитаний позивач, який пояснив, що 01.07.2020 заступав на службу у складі екіпажу № 3201 разом з інспектором взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП лейтенантом поліції Воронцовим Д. В. Близько 16:30 останніми на службовому планшеті встановлено завдання: «ПЕРЕРВА». Під час обіду до вказаного екіпажу поліції підійшов невідомий чоловік та повідомив, що в районні мосту можуть виготовлятись наркотичні засоби. Лейтенант поліції ОСОБА_1 зазначив, що оглянувши територію, підозрілих осіб та порушень громадського порядку ними виявлено не було. Він також повідомив, що близько 17.30 до їх службового транспортного засобу підійшов невідомий. Позивач звернув увагу, що вказаний чоловік деяким часом раніше, а саме, близько 17.20 під`їхав на транспортному засобі «Peugeot» та зупинився під мостом. Згодом він проїхав далі та зупинився неподалік зі службовим транспортним засобом поліцейських. Працівниками поліції було прийнято рішення не звертати увагу на вказаного громадянина. Позивач також зазначив, що невідомий чоловік, підійшовши до них, почав щось говорити, але суть його претензій була незрозумілою. На його вимогу, а саме на чітке висловлювання свого прохання, працівниками поліції пред`явлено службові посвідчення. З цього приводу претензій та зауважень останній не мав. Згодом, розібравшись в ситуації, невідомий повідомив, що заїхав в цю місцевість протестувати авто. Претензій не мав, скарг не надходило.

Таким чином, позивач фактично не заперечує саму подію і особисто підтверджує, що вона відбулася 01.07.2020 в приблизний період часу з 17.20-17.30.

Під час службового розслідування був опитаний командир роти № 3 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_2 , який пояснив те, що 01.07.2020 під час несення служби виявив в телеграм-каналі відео, де, зокрема, інспектор взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 спав в службовому транспортному засобі та проігнорував неодноразові вимоги особи представитись і пред`явити їх службові посвідчення. Ці відомості також підтверджують дату, час та місце події, а також їх учасників.

В своїх поясненнях ОСОБА_1 повідомив, що начебто бачив те, як вказаний громадянин під`їхав на автомобілі та, вийшовши з нього, підійшов до них. Таким чином, останній намагався підтвердити свої посилання про те, що ніякого самоусунення від несення служби ним та втрати контролю за оточуючим середовищем допущено не було, так як він постійно слідкував за подіями, які відбувались навколо нього.

Водночас з цим, своїми поясненнями поліцейський лише частково описав деякі фрагменти зазначеного відеоролику, про це свідчить те, що на відеоролику громадянин в присутності поліцейських не повідомляв, що прибув на місце події з метою тестування ходових якостей свого транспортного засобу. Такий коментар ним був висловлений лише в момент його знаходження в транспортному засобі та на значній відстані від поліцейських.

З метою перевірки відомостей, зазначених в поясненнях позивача та його напарника, дисциплінарною комісією направлений запит № 7452 до відділу зв`язку та телекомунікацій УПП в Харківській області ДПП. На цей запит отримані відеозаписи з портативних відеореєстраторів, зокрема, позивача.

Як убачається з матеріалів справи, 01.07.2020 позивач отримав відеореєстратор № ХА 02444, що підтверджується підписом останнього у роздавальній відомості відеореєстраторів та рацій № 3835 за 01.07.2020.

Відповідно до системних файлів з портативного відеореєстратора, який перебував безпосередньо у позивача № ХА 02444 - відеозапис не проводився в період з 15.36 до 19.52.

Доказів повідомлення керівництва УПП в Харківській області про несправність відеореєстратора чи перебуванні у неналежному стані до матеріалів справи не надано, судовим розглядом не встановлено.

Про справність цих пристроїв та належний рівень заряду їх акумуляторів свідчить відеозапис, здійснений, зокрема, позивачем протягом зміни.

Відомостей, які б підтвердили посилання поліцейського щодо звернення 01.07.2020 близько 16.30 до них осіб з повідомленням про виготовлення наркотичних засобів поблизу мосту, розташованого на вулиці Полтавський Шлях у місті Харкові, щодо обстеження ними прилеглої до мосту території, щодо пред`явлення ними службових посвідчень на вимогу автора відеоролику, щодо недопущення ним факту самоусунення від несення служби, ні в ході службового розслідування, ні під час розгляду справи не встановлено.

Отже, позивач, заснувши в службовому транспорті, втративши контроль за навколишнім середовищем, знаходячись при цьому із табельною вогнепальною зброєю, а також ігноруючи законні вимоги особи, надав останньому привід для фіксації та розповсюдження в мережі Інтернет і суспільстві критичної публікації, що суттєво підриває авторитет УПП в Харківській області ДПП та Національної поліції України в цілому, а також зменшує рівень довіри населення до поліції.

Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 2.1 розділу II Посадової інструкції інспектора патрульної поліції, затвердженої Наказом Департаменту патрульної поліції від 22.11.2018 за № 5217 (далі - Інструкція), поліцейський патрульної поліції відповідно до покладених на нього завдань під час несення служби здійснює безперервне та цілодобове патрулювання території обслуговування з метою забезпечення публічної безпеки і порядку, контролю за дотриманням правил дорожнього руху, забезпечення його безпеки та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі, первинне реагування на правопорушення (в тому числі ті, що надходять на планшет), а також самостійне виявлення правопорушень під час патрулювання та в інших випадках, передбачених законодавством.

Ці вимоги не виключають та не обмежують право поліцейського на відпочинок.

Положеннями підпунктами 1, 10 пункту 3.1 розділу III Інструкції визначено, що інспектор патрульної поліції під час несення служби зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також та Присяги поліцейського, професійно виконувати обов`язки і накази керівництва, постійно і наполегливо самовдосконалюватись, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції.

Зміст відеозапису, свідчить про те, що позивач, знаходячись в службовому транспортному засобі, перебуває в напівлежачому положенні, не ворушиться, на зовнішні подразники, як-то: перебування біля автомобілю сторонньої особи та його звернення до членів екіпажу, не реагує.

Втрата поліцейським контролю за оточуючим середовищем під час несення служби, навіть під час його можливого відпочинку, є серйозним дисциплінарним проступком, ураховуючи те, що це може призвести до заволодіння невідомими особами табельною вогнепальною зброєю поліцейського, його спеціальними засобами та іншими матеріальними цінностями, переданими йому у користування Департаментом патрульної поліції.

Відповідно до п. 1 розділу 1 Наказу МВС від 01.02.2016, № 70 «Про затвердження Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю» (далі - Інструкція № 70), ця Інструкція визначає систему заходів, спрямованих на забезпечення особистої безпеки поліцейських, запобігання загибелі, пораненням і травмуванню їх та інших осіб під час поводження з вогнепальною зброєю, ручним протитанковим і підствольним гранатометами, реактивною протитанковою і бойовою ручною гранатами (далі - зброя).

Поліцейський, за яким закріплена вогнепальна зброя, зобов`язаний: знати та точно виконувати вимоги, встановлені цією Інструкцією; забезпечити зберігання зброї і підтримувати її у справному та змащеному стані; отримавши вогнепальну зброю та боєприпаси, діяти відповідно до вимог, передбачених розділами III, IV цієї Інструкції; 4) під час виконання службових обов`язків, проведення практичних стрільб постійно контролювати наявність отриманої зброї (боєприпасів) та не допускати випадіння її або витягування з кобури (спеціального спорядження) іншими особами; 5) здати зброю і боєприпаси до чергової частини органу (закладу, установи) поліції негайно після виконання службових обов`язків.

Пунктом 5 розділу IV Інструкції № 70 встановлено, що під час несення служби поліцейським слід постійно контролювати наявність отриманої зброї, серед іншого вжити заходів, які б унеможливлювали втрату пістолету.

Відповідно до пункту 2 розділу І Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18.12.2018, № 1026 (далі - Інструкція № 1026), застосування працівниками поліції нічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, запису, здійснюється з метою попередження, виявлення або фіксування правопорушення, охорони громадської безпеки та власності, забезпечення пеки осіб, забезпечення публічної безпеки і порядку.

Пунктом 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Пунктом 2 частини першої статті 18 Закону встановлено, що поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Вимоги пункту 5 розділу II Інструкції № 1026 встановлюють, що включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу.

Відеозапис, розміщений в мережі Інтернет, свідчить, що на форменому одязі позивача наявний відеореєстратор, відповідно до роздавальної відомості відеореєстраторів та рацій № 3835 за 01.07.2020 позивач отримував відеореєстратор № 02444.

Всі дії поліцейського щодо включення відеореєстратора, здійснення ним відеозапису автоматично фіксуються пристроєм формуванням відповідного текстового файлу. Відповідний файл був досліджений дисциплінарною комісією і його зміст об`єктивно засвідчив те, що позивач не здійснював відеофіксацію - 01.07.2020 в період часу з 15.36 год. по 19.52 год.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість твердження позивача, що проведення відеофіксації є його правом відповідно до його посадової інструкції, затвердженої Наказом ДПП № 5217 від 22.11.2018, і у нього відсутній обов`язок проведення відео фіксації обставин виконання ним своїх службових обов`язків, оскільки Інструкція № 1026 затверджена Наказом МВС 18.12.2018, тобто пізніше.

На офіційній Інтернет сторінці Верховної Ради України (посилання https://zakon.rada.gov.Ua/laws/show/z0028-19#Text) зазначено, що Наказ про затвердження Інструкції № 1026 зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11 січня 2019 за № 28/32999.

Невиконання поліцейськими вимог Інструкції № 1026 стало підставою, яка унеможливлює УПП в Харківській області ДПП спростувати зміст критичної публікації, розміщеної в мережі Інтернет та зменшити її негативний вплив на рівень довіри населення як до патрульної поліції, так і до Національної поліції України в цілому.

Частиною третьою статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що звертаючись до особи, або у разі звернення особи до поліцейського, поліцейський зобов`язаний назвати своє прізвище, посаду, спеціальне звання та пред`явити на її вимогу службове посвідчення, надавши можливість ознайомитися з викладеною в ньому інформацією, не випускаючи його з рук.

Відповідно до згаданого критичного відеозапису, який розміщений в мережі Інтернет, позивач проігнорував неодноразові чіткі вимоги особи назвати своє прізвище, посаду, спеціальне звання та пред`явити службове посвідчення.

Позивач, стверджуючи про відсутність в його діях ознак дисциплінарного проступку, посилається на Інструкцію з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затверджену Наказом МВС № 828 від 11.10.2018. Проте, ця Інструкція визначає виключно організацію забезпечення зброєю, боєприпасами, спеціальними засобами, засобами індивідуального захисту, приладами та іншим захисним спорядженням у Національній поліції України, їх зберігання та експлуатацію і жодним чином не впливає на підстави, порядок проведення службового розслідування, а позивач на час здійснення відеозапису не був відсторонений від виконання своїх службових обов`язків.

В ході проведення службового розслідування дисциплінарною комісією обґрунтовано встановлено, що позивач 01.07.2020, маючи при собі табельну вогнепальну зброю, перервав несення служби, втратив контроль за оточуючим середовищем та самоусунувся, а відтак не дотримався вимог підпунктів 1, 2 пункту 2.1. розділу II, підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції інспектора патрульної поліції, затвердженої Наказом Департаменту патрульної поліції від 22.11.2018 за № 5217, пунктів 1, 2, 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», пунктів 1, 2 частини першої та частини третьої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 2 розділу І, пункту 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18.12.2018 № 1026, чим допустив дисциплінарний проступок, який має негативні наслідки для репутації та авторитету УПП в Харківській області ДПП та Національної поліції України в цілому.

Згідно з висновком службового розслідування під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією досліджена та врахована службова характеристика позивача.

За вчинення зазначеного дисциплінарного проступку дисциплінарною комісією запропоновано застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Колегія суддів зазначає, що законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Водночас, суспільством висуваються підвищені вимоги до поліцейського через те, що він є носієм влади.

Отже, поліцейський в будь-який час та за будь-яких обставин зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики та чинного законодавства, бути взірцем для громадян, та не допускати зі свого боку дій, які підривають авторитет та довіру громадян до поліції.

Обов`язок поліцейського полягає у тому, щоб неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, поважати і не порушувати прав і свобод людини та дотримуватися службової дисципліни.

Такі висновки викладено у постанові Верховного Суду від 29.12.2020 у справі № 802/2046/18-а та у постанові Верховного Суду від 16.10.2020 у справі № 814/2622/13-а.

Дії позивача, встановлені службовим розслідуванням, є такими, що підривають авторитет і довіру до поліції як органу державної виконавчої влади, який покликаний захищати життя, здоров`я, права і свободи громадян, власність, інтереси суспільства і держави від протиправних посягань, що є неприпустимим.

Отже, колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що висновок службового розслідування від 02.09.2020 про порушення позивачем службової дисципліни є обґрунтованим.

Відповідно до наказу УПП в Харківській області ДПП № 86 від 04.09.2020 «Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог підпунктів 1, 2 пункту 2.1. розділу II, підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції інспектора патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 22.11.2018 № 5217, пунктів 1, 2, 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», пунктів 1, 2 частини першої та частини третьої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 2 розділу І, пункту 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18.12.2018 № 1026, на підставі пункту 2 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту, до інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Колегія суддів зазначає, що процесуальний обов`язок щодо доказування правомірності прийнятого наказу про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності відповідно до положень діючого процесуального законодавства покладено на відповідача як на суб`єкта владних повноважень.

Матеріалами службового розслідування, наявними в матеріалах справи, підтверджено факт порушення позивачем службової дисципліни.

А тому, відповідачем обґрунтовано та правомірно застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Сам по собі висновок службового розслідування це документ, який складається за результатами службового розслідування, містить правову оцінку виявлених фактів та обставин, дій чи бездіяльності осіб рядового і начальницького складу, висновки та пропозиції.

Висновки та пропозиції із зазначенням міри юридичної відповідальності, в цьому випадку - щодо накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення позивача зі служби в поліції, приймаються посадовими особами на підставі юридичних фактів і норм права.

З наведеного випливає, що висновки службового розслідування є самостійною підставою для накладення дисциплінарного стягнення.

Наказ УПП Харківській області ДПП від 04.09.2020 за №ь86 «Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень», в оскаржуваній частині, прийнятий за висновками службового розслідування, матеріали якого є такими, що свідчать про наявність у позивача вини у вчиненні проступку, за яке він притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Щодо посилання позивача на те, що посадовою інструкцією начальника УПП в Харківській області ДПП не передбачено повноважень на призначення службового розслідування та застосування до підлеглих працівників дисциплінарних стягнень, колегія суддів виходить з такого.

Згідно з посадовою інструкцією начальника Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП, затвердженою Наказом ДПП № 1333 від 31.07.2019 (далі - посадова Інструкція) п. 2.2.11 - основним завданням діяльності начальника Управління є організація та контроль виконання працівниками Управління Конституції та законів України, актів президента України, актів Кабінету Міністрів України, наказів міністерств, актів керівника Національної поліції, наказів і доручень Міністра внутрішніх справ України, наказів і доручень керівництва Департаменту.

Згідно з п. 3.1.1 посадової Інструкції начальник Управління має право в межах компетенції і з питань, що стосуються Управління, видавати усні та письмові накази організаційно-розпорядчого характеру, обов`язкові для виконання працівниками Управління.

Відповідно до частини 1 статті 20 Дисциплінарного статуту повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники.

Наказом Національної поліції України № 929 від 04.10.2018 затверджено перелік посад керівників Національної поліції України та їх повноважень щодо застосування заохочень і дисциплінарних стягнень. Згідно з вказаним переліком начальникам територіальних (відокремлених) підрозділів міжрегіональних територіальних органів Національної поліції, компетенція яких поширюється на одну чи декілька областей, а також м. Києва (за виключенням органів поліції охорони) надано повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень: зауваження, догана, сувора догана.

Наказом Департаменту патрульної поліції № 4621 від 11.10.2018 надано право начальникам управління патрульної поліції в областях за результатами службових розслідувань видавати накази щодо застосування до підпорядкованого їм особового складу дисциплінарних стягнень у вигляді зауваження, догани та суворої догани.

Положенням про Управління патрульної поліції в Харківській області ДПП, затвердженого Наказом Департаменту патрульної поліції від 06.11.2015 № 73, в редакції від 29.12.2017 № 6443, у розділі 4 п. 6 пп. 17 зазначено: начальник Управління забезпечує проведення службових перевірок та службових розслідувань; пп. 18 - в межах компетенції погоджує та підписує документи Управління; пп. 27- здійснює інші повноваження, делеговані керівником Департаменту патрульної поліції або передбачені законодавством.

Наказом Департаменту патрульної поліції № 671 від 10.04.2020 до вказаного положення було внесено зміни. Згідно з останніми змінами у розділі 4 п. 6 пп. 18 вказано: начальник Управління призначає службові розслідування у порядку, визначеному законодавством; пп. 23 - в межах наданих повноважень видає накази про застосування до поліцейських дисциплінарних стягнень та здійснює контроль за їх виконанням; пп. 25 - забезпечує проведення службових перевірок та службових розслідувань; пп. 39 - здійснює інші повноваження, делеговані керівником Департаменту патрульної поліції або передбачені законодавством.

Оскаржуваний Наказ УПП Харківській області ДПП від 04.09.2020 за № 86 містить підставу, належне обґрунтування застосованого до позивача дисциплінарного стягнення.

За таких умов, ураховуючи встановлені обставини в їх сукупності, виходячи з системного аналізу норм чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що приймаючи Наказ УПП Харківській області ДПП від 04.09.2020 за № 86 «Про застосування до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень», в оскаржуваній частині, відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням усіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання його протиправними та скасування в цій частині.

Відтак, висновок суду першої інстанції про те, що позовні вимог про визнання протиправним та скасування Наказу начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції № 86 від 04.09.2020 в частині застосування до інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають, є правомірним.

Щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування Наказу начальника Департаменту патрульної поліції про затвердження розмірів преміювання поліцейських за вересень 2020 року в частині зменшення розміру щомісячної премії інспектору взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанту поліції ОСОБА_1 на 1015,23 грн, колегія суддів зазначає таке.

Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським затверджено Наказом МВС України від 06.04.2016 за № 260 відповідно до статті 94 Закону України «Національної поліції» та Постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» від 11.11.2015 за № 988.

Згідно з нормами Порядку № 260 грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання.

До складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад; оклад за спеціальним званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); премії; одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Пунктом 12 Порядку № 260 визначено, що керівники органів поліції мають право преміювати поліцейських відповідно до особливостей проходження служби та особистого внеску поліцейського в загальні результати служби з урахуванням специфіки і особливостей виконання покладених на нього завдань та у межах асигнувань, затверджених на грошове забезпечення для утримання Національної поліції.

Розміри премії встановлюються за рішенням керівників органів поліції відповідно до затверджених ними положень про преміювання та наявного фонду грошового забезпечення.

Виплата премій поліцейським здійснюється за наказами керівників органів поліції.

У випадку допущення поліцейськими проступків, які впливають на розмір премії, до наказу вносяться відповідні зміни та проводиться перерахунок премії в наступному місяці.

Виплата премії проводиться щомісяця в останній день місяця за поточний місяць разом з виплатою грошового забезпечення.

Відповідно до пункту 1 Постанови № 988 грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Відповідно до ст. 94 Закону № 580, з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських Порядком № 260, затверджений Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання.

Згідно з п. 3 Порядку № 260 грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання. До складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад; оклад за спеціальним званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); премії; одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Як вказаного вище, у п. 1 Постанови № 988 визначено, що грошове забезпечення, зокрема, поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Підпунктом 2 пункту 4 цієї Постанови, надано право керівникам органів, закладів та установ Національної поліції в межах затверджених для них асигнувань на грошове забезпечення, здійснювати преміювання поліцейських відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби.

Аналогічні положення містяться у пункті 12 розділу 2 Порядку № 260, в якому визначено, що керівники органів поліції мають право преміювати поліцейських відповідно до особливостей проходження служби та особистого внеску поліцейського в загальні результати служби з урахуванням специфіки і особливостей виконання покладених на нього завдань та у межах асигнувань, затверджених на грошове забезпечення для утримання Національної поліції.

Розміри премії встановлюються за рішенням керівників органів поліції відповідно до затверджених ними положень про преміювання та наявного фонду грошового забезпечення.

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 14.12.2015 № 60, затверджено Положення про преміювання поліцейських, керівних працівників, спеціалістів, службовців, фахівців, працівників Департаменту патрульної поліції.

Відповідно до п. 1.2 Положення № 60 преміювання поліцейських, умови грошового забезпечення яких визначені Постановою № 988, а також іншими нормативно-правовими актами, що регламентують питання грошового забезпечення, здійснюється відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби.

Відповідно до п. 2.5 Положення № 60 зменшення розміру чи позбавлення поліцейського премії в повному обсязі в кожному окремому випадку оголошується наказі начальника Департаменту патрульної поліції і повідомляється поліцейським під розписку.

На підставі п. 4.3 Положення № 60 начальник Департаменту патрульної поліції має право позбавляти поліцейського премії повністю або частково за: невихід на службу без поважних причин; уживання алкогольних напоїв (наркотичних речовин) у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані (у стані наркотичного сп`яніння); порушення статутних правил несення служби у добовому наряді або під час патрулювання; порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів щодо збереження державної таємниці; порушення службової дисципліни; скоєння аварій, подій, пов`язаних із загибеллю людей з вини поліцейського під час виконання ними службових обов`язків, чи злочинів (командиру та іншим посадовим особам, які не вживали заходів для запобігання аваріям, подіям і злочинам); порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, які призвели до псування спеціальної техніки й озброєння, пошкодження майна, інших матеріальних збитків, а також завдали шкоди здоров`ю поліцейським або інших осіб.

Згідно з п. 4.4 Положення № 60 поліцейські позбавляються премії в повному обсязі або частково виключно за той календарний місяць, в якому вони допустили порушення (проступок) або стало відомо про порушення (проступок). Рішення про виплату премії, зменшення її розміру або позбавлення в повному розмірі оформлюється наказом начальника Департаменту патрульної поліції на підставі поданих за командою до 20 числа кожного місяця списків про виплату (позбавлення повністю або частково) премії підлеглим поліцейським. У рапортах з клопотанням про позбавлення премії (повністю або частково) зазначаються конкретні причини, які стали підставою для цього. Забороняється позбавляти премії поліцейських протягом кількох місяців за одне допущене порушення.

Отже, встановлення премії є правом, а не обов`язком керівника, її розмір залежить від особистого внеску поліцейського в загальний результат служби та виплачується у межах асигнувань, затверджених на грошове забезпечення для утримання Національної поліції.

Відповідно до частини 2 статті 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Частиною 5 статті 23 Дисциплінарного статуту встановлено, що у місяць виконання дисциплінарного стягнення поліцейського може бути позбавлено премії повністю або частково в порядку, визначеному Міністерством внутрішніх справ України.

З матеріалів справи встановлено, що висновок службового розслідування стосовно позивача затверджений 02.09.2020.

Рапорт начальника УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції Стрижака А. О. від 11.09.2020 за вих. № 10655/41/14/01-2020 поданий до начальника Департаменту патрульної поліції та разом з супровідним листом направлений до Управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку Департаменту патрульної поліції.

За змістом рапорту, начальник УПП в Харківській області ДПП пропонував зменшити розмір премії позивачу на 2000 (дві тисячі) гривень. Зі змістом цього рапорту позивач був ознайомлений 11.09.2020, про що свідчить його особистий підпис. Рішенням керівника ДПП розмір нарахованої премії позивачу зменшено на 1015,23 грн.

Водночас, премія позивачу нарахована на підставі Наказу начальника ДПП № 1980 від 25.09.2020, процедура нарахування якої та оформлення наказу повністю відповідають вимогам Положення № 60.

Отже, при зменшенні розміру премії позивачу у вересні 2020 відповідач діяв в межах повноважень, у спосіб та в порядку, передбаченому чинним законодавством, внаслідок чого не було порушено законних прав ОСОБА_1 .

Відтак, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що Наказ начальника Департаменту патрульної поліції про затвердження розмірів преміювання поліцейських за вересень 2020 року в частині зменшення розміру щомісячної премії інспектору взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанту поліції ОСОБА_1 на 1015,23 грн прийнято обґрунтовано, а отже скасуванню не підлягає.

Оскільки позовні вимоги про зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити інспектору взводу № 2 роти № 3 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанту поліції ОСОБА_1 за вересень 2020 року частину премії у розмірі 1015,23 грн є похідними від вимог про скасування оскаржуваних наказів, підстави для їх задоволення відсутні.

Суд першої інстанції, правильно встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, оцінивши докази у їх сукупності, доводи сторін спору, врахувавши вищезазначені норми матеріального права та процесуального права, зокрема, щодо оцінки доказів, дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги таких висновків не спростовують і зводяться до переоцінки встановлених судом першої інстанції обставин справи.

Повноваження представника відповідача Іващенко О. О. належним чином перевірено як судом першої інстанції, так і судом апеляційної інстанції.

Посилання позивача на правову позицію Верховного Суду, сформовану у постанові від 13.01.2021 у справі № 264/949/19 щодо порядку застосування електронних доказів, є помилковим, оскільки такі зроблено за інших фактичних обставин та у цій справі електронні докази безпосередньо судовими інстанціями не досліджувалися.

У контексті оцінки доводів апеляційної скарги колегія суддів звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, колегія суддів вважає, що ключові аргументи апеляційної скарги отримали достатню оцінку.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.01.2021 по справі № 520/13651/2020 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Я.В. П`янова
Судді О.А. Спаскін Л.В. Любчич
Повний текст постанови складено 12.04.2021 року