Справа № 520/5721/21
Суддя: Панов М.М.
Дата ухвалення: 2021-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 квітня 2021 р. № 520/5721/21

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Панов М.М., розглянувши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробниче об`єднання "Кентавр" до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про визнання дій протиправними, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Виробниче об`єднання "Кентавр" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати неправомірними дії посадових осіб Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради при прийнятті постанови № 179/2793/0/250-19-П від 28.10.2019 про застосування до ТОВ "ВО "Кентавр" штрафних санкцій за порушення у сфері містобудівної діяльності, протиправною та скасувати постанову Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 179/2793/0/250-19-П від 28.10.2019 про застосування до ТОВ "ВО "Кентавр" штрафних санкцій;

- визнати протиправними дії Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради щодо внесення припису від № 903/958-Пр-У від 15.10.2019, протиправним та скасувати припис Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради № 903/958-Пр-У від 15.10.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм державних стандартів і правил.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з пунктом 2 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Згідно частини 6 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

З позовної заяви вбачається, що вона підписана представником позивача Поддашкіною О.Ю. проте, не зазначено місце проживання чи перебування (адреса, поштовий індекс), реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта представника позивача.

За таких обставин, позивачу необхідно надати до суду позовну заяву із зазначенням місце проживання чи перебування, реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номеру і серії паспорта представника позивача разом із копією для відповідача.

Також, частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" установлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року - 2270,00 грн.

Як вбачається з позовних вимог, предметом позову у даній справі є дві вимоги немайнового характеру, а отже ставка судового збору за подання даного позову становить 4540,00 грн.

В матеріалах справи докази сплати судового збору відсутні.

Поряд із тим, позивачем заявлено клопотання про відстрочення від спати судового збору.

Згідно положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Таким чином, за обґрунтованим клопотанням, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату.

У позовній заяві сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та надати суду відповідні докази.

Пленум Вищого адміністративного суду України у постанові від 23.01.2015 № 2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" зазначив, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб`єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Суд зазначає, що позивач не надав до суду доказів неможливості сплати судового збору, не надав жодних обґрунтувань та доказів важкого матеріального стану, у зв`язку із чим, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору за подання даного адміністративного позову.

За таких обставин, позивачу необхідно сплатити судовій збір у розмірі 4540,00 грн за наступними реквізитами: Отримувач коштів - ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947; Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача: UA4020661; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа) та надати до суду оригінал платіжного документу про сплату судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Як вбачається з позовної заяви, позивач оскаржує постанову про застосування до ТОВ "ВО "Кентавр" штрафних санкцій № 179/2793/0/250-19-П від 28.10.2019 та припис від № 903/958-Пр-У від 15.10.2019.

Позивач звернувся до суду 06.04.2021, тобто з порушенням встановленого статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України шестимісячного строку.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку звернення до суду позивач зазначив, що посадові особи позивача не запрошувався на перевірочний захід, припис та постанова за наслідками такого перевірочного заходу були складений без участі позивача, їх тексти у позивача відсутні, про результати обстеження, винесення, існування чи скасування позивач також не повідомлявся.

Згідно з частиною 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Пунктом 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як зазначив Верховний Суд у постанові 640/25034/19 від 18.02.2021 день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути: день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалося за участю особи; день отримання поштового відправлення, в якому особі надіслано рішення, яке вона оскаржує; день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії; день, коли мало бути прийняте рішення (вчинено дію), якщо таке рішення (дія) не було прийняте (не була вчинена).

Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльність), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Поряд із тим, позивачем взагалі не зазначено коли йому стало відомо про постанову про застосування до ТОВ "ВО "Кентавр" штрафних санкцій № 179/2793/0/250-19-П від 28.10.2019 та припис від № 903/958-Пр-У від 15.10.2019.

Суд зазначає, що посилання позивача на відсутність у нього оскаржуваних рішень суб`єкта владних повноважень у формі припису та постанови не є належним доказом поважності пропуску строку звернення до суду.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду докази того, коли саме позивач дізнався або міг дізнатися про порушення своїх прав та подати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважних причин його пропуску та надати відповідні докази або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно частини 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробниче об`єднання "Кентавр" до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про визнання дій протиправними - залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду позовної заяви із зазначенням місце проживання чи перебування, реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номеру і серії паспорта представника позивача разом із копією для відповідача, оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 4540,00 грн, докази того, коли саме позивач дізнався або міг дізнатися про порушення своїх прав та подати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважних причин його пропуску та надати відповідні докази або вказати інші підстави для поновлення строку.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.М.Панов