Справа № 160/16979/20
Суддя: Верба Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2021-04-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Верба І.О., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки), -
1. 18.12.2020 ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС України у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки):
2. Ухвалою суду від 23.12.2020 позовну заяву залишено без руху із наданням строку для усунення недоліків.
3. Ухвала отримана представником позивача адвокатом Коганом Романом Віталійовичем 29.12.2020, що підтверджується відповідною розпискою, долученою до матеріалів справи.
4. 06.01.2021 представником позивача адвокатом Коганом Р.В. подано до суду заяву про усунення недоліків адміністративного позову.
5. Ухвалою від 25.01.2021 прийнято позов до розгляду, відкрито позовне провадження у справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, встановлено сторонам строк для подання до суду заяв, доказів, пояснень, витребувано докази у відповідача.
6. 16.02.2021 на електронну пошту суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву з додатками.
7. 12.03.2021 позивач надав відповідь на відзив.
8. 30.03.2021 відповідачем надано докази по справі.
10. 06.04.2021 відповідач подав заяву про його заміну правонаступником.
11. 07.04.2021 представником позивача на виконання ухвали суду надано витребувані відомості.
13. Майже одразу після реєстрації фізичною особою-підприємцем позивач припинив здійснювати таку діяльність та 10.08.2018 позивач був прийнятий на посаду комірника ТОВ «ЮАПАРТС» та звільнений з посади 29.12.2019. З 15.04.2020 прийнятий на посаду менеджера і збуту ТОВ «ЮАПАРТС» та працює до цього часу, про що свідчать записи у трудовій книжці.
14. Працедавець позивача як податковий агент здійснював усі відрахування та сплачував необхідні податки, що підтверджується довідкою форми ОК-5.
15. У вимозі як на підставу наявності заборгованості відповідач посилався на облікові дані з інформаційної системи органу доходів і зборів як підставу формування вимоги про сплату збору (недоїмки). Однак, відомості які саме дані інформаційної системи органу доходів і зборів стали підставою для донарахувань позивачу не надані.
16. Жодних перевірок відносно позивача не проводилось, у вимозі не зазначено обставин щодо наявності акту перевірки правильності нарахування та сплати єдиного соціального внеску, не відображено обставин з приводу проведення такої перевірки, яку заборгованість має позивач, не зазначено за який період виникла заборгованість.
17. Внесені записи до ІКП позивача є незаконним, тому складена відповідачем вимога є безпідставною та підлягає скасуванню.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
18. Відповідач проти позову заперечив повністю, зазначив, що позивачу здійснені автоматичні нарахування єдиного внеску, за наявної заборгованості та несплати єдиного внеску за 2017-2020 роки, сформовані та направлені вимоги про сплату недоїмки.
19. ОСОБА_1 як фізичною особою-підприємцем за 2017-2020 роки до контролюючого органу звітність не надавалась.
20. Твердження позивача про те, що ним не отримується дохід від підприємницької діяльності та взагалі не здійснюється підприємницька діяльність не є підставою для несплати єдиного внеску, оскільки таке твердження суперечить приписам пункту 2 частини першої статті Закону № 2464.
21. Обчислення єдиного внеску та формування вимоги про сплату боргу здійснюється не лише на підставі актів перевірки, але й на підставі облікових даних з інформаційної системи фіскального органу.
22. Спірні вимоги направлені на адресу позивача, проте не отримані та повернуті поштою без вручення у зв`язку із закінченням терміну зберігання.
23. У зв`язку із несплатою платником сум недоїмки узгоджені вимоги направлені до органу державної виконавчої служби для виконання.
25. Роботодавці та фізичні особи-підприємці розглядаються законодавцем як окремі платники ЄСВ.
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
28. Позивач з 27.01.2017 по 30.09.2019 обліковувався як платник, що обрав спрощену систему оподаткування, з 01.10.2019 перебував на загальній системі оподаткування.
29. У трудовій книжці ОСОБА_1 серія НОМЕР_1 вчинені наступні записи:
1) 10.08.2018: прийнятий на посаду комірника ТОВ «Юапартс»;
2) 28.12.2019: звільнений згідно п.3 ст.36 КЗпП України за угодою сторін;
3) 15.04.2020: прийнятий на посаду менеджера зі збуту.
32. Індивідуальними відомостями про застраховану особу Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування за формою ОК-5 ОСОБА_1 (код НОМЕР_2 ) підтверджується:
1) 2017 рік: відомості про суму заробітку, кількість трудових днів, сплату страхових внесків - відсутні;
- січень: відомості про суму заробітку, кількість трудових днів, сплату страхових внесків - відсутні;
- червень-липень: відомості про суму заробітку, кількість трудових днів, сплату страхових внесків - відсутні;
33. Згідно із довідкою про доходи від 15.12.2020, виданою ТОВ «Юапартс» ОСОБА_1 , нарахована заробітна плата у серпні 2538,41 грн, ЄСВ 558,45 грн, у вересні 3723 грн та ЄСВ 819,06 грн, з жовтня 2018 по грудень 2019 заробітна плата по 6500 грн, ЄСВ по 1430 грн.
34. Контролюючим органом у картці особового рахунку вчинені наступні записи:
- 14.04.2017: 1408 грн, зараховано сплату, переплата 1408 грн;
- 19.04.2017: 1408 грн, нараховано єдиного внеску термін сплати 19.04.2017, зменшено переплату, недоїмка «-»;
-- 2112 грн, зараховано сплату, переплата 2112 грн;
-- 1408 грн, нараховано єдиного внеску термін сплати 19.07.2017, зменшено переплату на 1408 грн, переплата 704 грн, недоїмка «-»;
- 19.10.2017: 2112 грн, нараховано єдиного внеску термін сплати 19.10.2017, зменшено переплату на 704 грн, переплата «-», недоїмка 1408 грн;
- 31.10.2017: нараховано 4928 грн, сплачено 3520 грн, недоїмка 1408 грн;
- 31.12.2017: сальдо на початок року: недоїмка 1408 грн;
- 19.01.2018: 2112 грн, нараховано єдиного внеску термін сплати 19.01.2018, збільшено недоїмку на 2112 грн, недоїмка 3520 грн;
- 19.04.2018: 2457,18 грн, нараховано єдиного внеску термін сплати 19.04.2018, збільшено недоїмку на 2457,18 грн, недоїмка 5977,18 грн;
- 19.07.2018: 2457,18 грн, нараховано єдиного внеску термін сплати 19.07.2018, збільшено недоїмку на 2457,18 грн, недоїмка 8434,36 грн;
35. Також контролюючим органом у картці особового рахунку здійснені нарахування за 4 квартал 2019 року - 2754,18 грн, строк сплати 20.01.2020; 1 квартал 2020 року - 2078,12 грн, строк сплати 21.04.2020; 2 квартал 2020 року - 1039,06 грн, строк сплати 20.07.2020; 3 квартал 2020 року - 3178,12 грн, строк сплати 19.10.2020.
36. Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області сформовано та направлено поштовим зв`язком на адресу ОСОБА_1 вимоги про сплату боргу (недоїмки):
37. Вимоги направлені на адресу платника податків поштою рекомендованим листом з повідомленням, проте конверти повернуті контролюючому органу зворотно без вручення адресату.
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
40. Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку врегульовані Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 № 2464-VI (далі - Закон № 2464-VI).
41. Статтею 1 Закону № 2464-VI наведено визначення наступних термінів:
- єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування;
- застрахована особа - фізична особа, яка відповідно до законодавства підлягає загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню і сплачує (сплачувала) та/або за яку сплачується чи сплачувався у встановленому законом порядку єдиний внесок;
- максимальна величина бази нарахування єдиного внеску - максимальна сума доходу застрахованої особи на місяць, що дорівнює п`ятнадцяти розмірам мінімальної заробітної плати, встановленої законом, на яку нараховується єдиний внесок;
- мінімальний страховий внесок - сума єдиного внеску, що визначається розрахунково як добуток мінімального розміру заробітної плати на розмір внеску, встановлений законом на місяць, за який нараховується заробітна плата (дохід), та підлягає сплаті щомісяця;
- недоїмка - сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом.
42. Згідно статті 2 Закону № 2464-VI дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону.
43. Пунктом 1 частини першої статті 4 Закону № 2464-VI встановлено, що платниками єдиного внеску є роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності, відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами.
44. Відповідно до пункту 4 частини першої статті 4 Закону № 2464-VI платниками єдиного внеску є фізичні особи - підприємці, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування.
45. У разі державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця така фізична особа користується правами, виконує обов`язки та несе відповідальність, що передбачені для платника єдиного внеску, в частині діяльності, яка здійснювалася нею як фізичною особою - підприємцем (частина четверта статті 6 Закону № 2464-VI).
46. База нарахування єдиного внеску визначається згідно статті 7 Закону № 2464-VI, а саме, єдиний внесок нараховується:
2) для платників, зазначених у пунктах 4 (крім фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування), 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, - на суму доходу (прибутку), отриманого від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску на місяць; абзацом другим пункту 2 частини першої статті 7 Закону № 2464-VI встановлено, що у разі якщо таким платником не отримано дохід (прибуток) у звітному кварталі або окремому місяці звітного кварталу, такий платник зобов`язаний визначити базу нарахування, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску;
3) для платників, зазначених у пункті 4 частини першої статті 4 цього Закону, які обрали спрощену систему оподаткування, - на суми, що визначаються такими платниками самостійно для себе, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску.
47. Частиною четвертою статті 8 Закону № 2464-VI визначено, що порядок нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску визначається цим Законом, в частині адміністрування - Податковим кодексом України, та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.
48. Єдиний внесок для платників, зазначених у статті 4 цього Закону, встановлюється у розмірі 22 відсотки до визначеної статтею 7 цього Закону бази нарахування єдиного внеску. У разі якщо база нарахування єдиного внеску не перевищує розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на місяць, за який отримано дохід, сума єдиного внеску розраховується як добуток розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на місяць, за який отримано дохід (прибуток), та ставки єдиного внеску (частина п`ята статті 8 Закону № 2464-VI).
49. Відповідно до частини третьої статті 9 Закону № 2464-VI обчислення єдиного внеску органами доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом, здійснюється на підставі актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску, звітності, що подається платниками до органів доходів і зборів, бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.
50. Органи доходів і зборів мають право проводити перевірки у фізичних осіб - підприємців бухгалтерських книг, звітів, кошторисів та інших документів про нарахування, обчислення та сплату єдиного внеску, достовірності відомостей, поданих до Державного реєстру, отримувати необхідні пояснення, довідки і відомості (зокрема письмові) з питань, що виникають під час такої перевірки. Документальні та камеральні перевірки проводяться у порядку, встановленому Податковим кодексом України (пункт 2 частини першої статті 13 Закону № 2464-VI).
51. Процедура нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) страхувальниками, визначеними Законом № 2464-VI, нарахування і сплати фінансових санкцій, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів органами доходів і зборів визначена «Інструкцією про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», затвердженою наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 № 449 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 04.05.2018 № 469, далі - Інструкція № 449).
52. Згідно пункту 3 Розділу VI Інструкції № 449 органи доходів і зборів надсилають (вручають) платникам вимогу про сплату боргу (недоїмки), якщо:
- дані документальних перевірок свідчать про донарахування сум єдиного внеску органами доходів і зборів;
- платник має на кінець календарного місяця недоїмку зі сплати єдиного внеску;
- платник має на кінець календарного місяця борги зі сплати фінансових санкцій.
53. У випадку, передбаченому абзацом другим цього пункту, вимога про сплату боргу (недоїмки) приймається відповідним органом доходів і зборів протягом 10 робочих днів з дня, що настає за днем вручення платнику акта перевірки, а за наявності заперечень платника єдиного внеску до акта перевірки приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки.
54. Орган доходів і зборів надсилає (вручає) вимогу про сплату боргу (недоїмки) платнику єдиного внеску протягом трьох робочих днів з дня її винесення.
55. Пунктом 4 Розділу VI Інструкції № 449 встановлено, що вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі актів документальних перевірок, звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи органу доходів і зборів за формою з додатком 7 до цієї Інструкції (для платника - фізичної особи).
VІ. ОЦІНКА СУДУ
щодо сплати єдиного внеску роботодавцем / страхувальником
56. Матеріалами справи підтверджено, що за позивача страхувальниками у окремих періодах сплачені страхові внески у розмірі, не меншому ніж мінімальний, а саме за 2018 рік з лютого по травень, за вересень-грудень, а також за 22 дні серпня 558,45 грн; за 2019 рік.
57. За позивача не здійснена сплата страхових внесків за 2017 рік, за січень, червень, липень та 9 днів серпня 2018 року.
58. Надаючи оцінку доводам позивача щодо неправомірності нарахування сум єдиного внеску як фізичній особі-підприємцю у зв`язку із нездійсненням господарської діяльності, суд погоджується із ними з огляду на працевлаштування позивача та сплатою за останнього роботодавцем сум єдиного внеску в окремі періоди.
59. Метою встановлення розміру мінімального страхового внеску та обов`язку сплачувати його незалежно від наявності бази для нарахування є забезпечення у передбачених законодавством випадках мінімального рівня соціального захисту осіб шляхом отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.
60. Таким чином, позивач є застрахованою особою і єдиний внесок за нього нараховував та сплачував роботодавець / страхувальник, а розмір внеску був не меншим мінімального, що виключає обов`язок по сплаті єдиного внеску позивачем як фізичною особою-підприємцем, який не здійснював підприємницьку діяльність, що призвело б до подвійної сплати єдиного внеску у мінімальному розмірі.
61. Інше тлумачення норм Закону № 2464-VI щодо необхідності сплати єдиного внеску особами, які перебувають на обліку в органах ДФС і зареєстровані як підприємці (однак господарську діяльність не здійснюють і доходи не отримують), та які одночасно перебувають у трудових відносинах, спричиняє подвійну його сплату (безпосередньо особою та роботодавцем), що суперечить меті запровадженого державою консолідованого страхового внеску.
62. Верховний Суд у постанові від 04.12.2019 у справі № 440/2149/19 за позовом ОСОБА_3 до ГУ ДПС у Полтавській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) зробив висновок, що особа, яка зареєстрована як фізична особа-підприємець, проте господарську діяльність не веде та доходи не отримує, зобов`язана сплачувати єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування не нижче розміру мінімального страхового внеску незалежно від фактичного отримання доходу лише за умови, що така особа не є найманим працівником. В іншому випадку (якщо особа є найманим працівником), така особа є застрахованою і платником єдиного внеску за неї є її роботодавець, а мета збору єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування досягається за рахунок його сплати роботодавцем.
63. Застосування судом вищенаведених правових норм відповідає правовим висновкам Верховного Суду, висловленим у постановах від 27.11.2019 у справі № 160/3114/19, від 04.12.2019 у справі № 404/2149/19, від 23.01.2020 у справі № 480/4656/18, від 18.03.2020 у справі № 140/1777/19, від 07.05.2020 у справі 140/1428/19.
64. З 01.01.2017 встановлена мінімальна заробітна плата у розмірі 3200 грн на місяць, єдиний соціальний внесок для платників, зазначених у статті 4 Закону № 2464-VI, встановлюється у розмірі 22% до визначеної статтею 7 цього Закону бази нарахування єдиного внеску, отже, розмір ЄСВ за місяць складає 704 грн (3200 грн х 22%).
65. Судом встановлено, що за 2017 рік платнику нараховано за І квартал 1408 грн, за ІІ квартал 1408 грн, за ІІІ квартал 2112 грн, за ІV квартал 2112 грн, разом 7040 грн, платником сплачено у 2017 році 3520 грн. Здійснення позивачем інших платежів матеріалами справи не підтверджується.
66. Роботодавцем ТОВ «Інтертоп Україна» за неповний робочий місяць травень 2018 року (21 день), сплачені страхові внески у повному розмірі, в довідці ОК-5 страховий стаж відображено як за повний місяць 31 день, сума заробітку 4105,07 грн (єдиний внесок у розмірі 22% 903,12 грн, мінімальний внесок встановлений у розмірі 819,06 грн).
67. Роботодавцем ТОВ «Юапартс» за неповний робочий місяць серпень 2018 року (22 дні), сплачені страхові внески у розмірі, меншому за мінімальний, в довідці ОК-5 страховий стаж відображено як за неповний місяць 21 день, сума заробітку 2538,41 грн нарахована за фактично відпрацьований період (єдиний внесок у розмірі 22% 558,45 грн, мінімальний внесок встановлений у розмірі 819,06 грн).
68. Отже, за серпень 2018 року роботодавцем сплачено єдиний внесок у розмірі меншому за мінімальний, оскільки позивач прийнятий на роботу 10.08.2018.
69. Таким чином, позивач був платником єдиного внеску як підприємець - у 2017 році; січні, червні, липні та 9 днів у серпні 2018 року, отже за вказані періоди страхові внески у розмірі 6222,90 грн нараховані правомірно (3520 грн (за 2017 рік) + 2457,18 грн (за 3 місяці 2018 року х 819,06 грн) + 245,72 грн за 9 днів серпня 2018 року (819,06 грн / 30 днів х 9 днів).
щодо порушення порядку прийняття рішень
70. Надаючи оцінку доводам позивача щодо порушення порядку складення вимоги, що полягає у непроведенні перевірки, відсутності періоду за який визначено недоїмку, суд зазначає, що у разі наявності у платника на кінець календарного місяця недоїмки зі сплати єдиного внеску податковий орган на підставі даних звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи контролюючого органу формує та надсилає (вручає) платнику вимогу про сплату боргу (недоїмки) на суму такої недоїмки.
71. Положеннями законодавства не передбачено обов`язкової та єдиної умови для формування вимоги (у разі наявності у платника на кінець календарного місяця недоїмки) проведення перевірки та складення за її результатами відповідного акту. Пунктом 3 розділу VI Інструкції № 449 було передбачено 10-денний строк для прийняття вимоги про сплату боргу (недоїмки) після вручення платнику акта перевірки виключно у випадку, коли виявлені у ході документальної перевірки дані свідчать про порушення платником нарахування єдиного внеску, що утворює самостійні підстави для донарахування податковими органами сум єдиного внеску.
73. У разі наявності у платника на кінець календарного місяця недоїмки зі сплати єдиного внеску фіскальний орган на підставі даних звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи фіскального органу формує та надсилає (вручає) платнику вимогу про сплату боргу (недоїмки) на суму такої недоїмки, що відповідає правовому висновку, висловленому Верховним Судом у постанові від 18.02.2021 у справі № 320/6585/18.
74. Форма вимоги про сплату боргу (недоїмки) не передбачає визначення періодів, за які обрахована несплачена сума єдиного внеску, лише зазначається дата, станом на яку така недоїмка обліковується.
щодо повторного визначення до сплати суми недоїмки
75. Відповідно до пункту 6.4 Інструкції № 455 при формуванні вимоги їй присвоюється порядковий номер, який складається з трьох частин: 1 частина - літера «Ф» (вимога до фізичної особи), 2 частина - порядковий номер, 3 частина - літера «У» (узгоджена вимога).
76. Вимога формується під одним порядковим номером до повного погашення сум боргу.
77. Згідно із пунктом 6.9 Інструкції № 455, якщо протягом наступного базового звітного періоду платник наростив суми боргу, то після проходження відповідної процедури узгодження та оскарження вимога подається до органу державної виконавчої служби або до органів Державної казначейської служби України тільки на суму зростання боргу.
78. Закріплене у даній нормі правове регулювання визначає порядок подання саме органу державної виконавчої служби або органам Державної казначейської служби України вимоги про сплату боргу за єдиним внеском у разі збільшення заборгованості обумовлюючи подання відповідної вимоги тільки на суму зростання боргу за наслідком проходження відповідної процедури узгодження та оскарження.
79. Вказаною нормою не визначено порядок формування вимоги про сплату боргу за єдиним внеском, натомість, законодавець окреслив межі подання вимоги до примусового виконання з урахуванням наступного збільшення боргу, запобігаючи у такий спосіб подвійному стягненню заборгованості.
80. Застосування судом наведених норм права відповідає правовим висновкам Верховного Суду, наведеним у постанові від 13.01.2021 у справі № 808/4413/14.
VІІ. ВИСНОВОК СУДУ
81. Вирішуючи спір по суті, суд виходить із завдання адміністративного судочинства та зазначає про фактичну сплату сум єдиного внеску за позивача роботодавцями у окремі періоди, у зв`язку із чим заявлений позов підлягає частковому задоволенню.
82. Судом встановлено, що оскаржувані вимоги про сплату боргу (недоїмки) сформовані:
83. Дві оскаржувані вимоги включають періоди, за які нарахування єдиного внеску у розмірі 6222,90 грн є правомірним, а саме за звітні періоди 2017 року, січень, червень, липень та 9 днів серпня 2018 року, інші суми єдиного внеску, визначені як недоїмка, визначені помилково, оскільки за інші періоди до 31.07.2019 за позивача страхові внески у мінімальному розмірі сплачені роботодавцем.
щодо строків звернення до суду
85. Залишаючи позовну заяву без руху суд ухвалою від 23.12.2020 запропонував позивачу надати пояснення із підтверджуючими доказами щодо дати, коли позивач дізнався про порушення його прав, та у разі пропуску десятиденного строку звернення до суду із цим позовом: шляхом надання клопотання про поновлення строків звернення до суду із відповідним обґрунтуванням причин пропущення таких строків та наданням підтверджуючих документів за наявності.
86. 06.01.2021 представником позивача адвокатом Коганом Р.В. подано до суду заяву про усунення недоліків адміністративного позову, у якій заявник зазначив, що позивач дізнався про порушення його прав 09.12.2020, тобто з дня отримання представником позивача відповіді на адвокатський запит Когана Р.В., що підтверджується відміткою на копії листа ГУ ДПС у Дніпропетровській області, будь-яким іншим способом позивач оскаржувані вимоги не отримував, у зв`язку із чим просить поновити строк на звернення до суду із цим позовом.
87. Матеріалами справи підтверджено, що:
88. Пунктом 4 розділу VI «Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 № 449 визначено, що у разі якщо неможливо надіслати (вручити) платнику єдиного внеску вимогу про сплату боргу (недоїмки) поштою у зв`язку з відсутністю його за місцезнаходженням (місцем проживання) (відсутністю службових (посадових) осіб платника єдиного внеску за його місцезнаходженням), відмовою платника єдиного внеску або службових (посадових) осіб платника прийняти вимогу, поверненням поштового відправлення у зв`язку із закінченням встановленого строку зберігання або з інших причин, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення, вимога вважається надісланою (врученою) платнику єдиного внеску у день, зазначений поштовою службою у повідомленні про вручення із зазначенням причин невручення.
89. Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
90. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 КАС).
91. Закон № 2464-VI не передбачає застосування обмежувального (присічного) строку в 10 днів для оскарження до суду вимоги про сплату недоїмки з єдиного соціального внеску з дати такої вимоги.
92. Платник єдиного соціального внеску для захисту своїх прав і законних інтересів має право на звернення до суду з позовом про оскарження вимоги у межах гарантованого процесуальним законом строку, встановленого статтею 122 КАС, а не статтею 25 Закону № 2464-VI.
93. Такий висновок щодо строку звернення до суду з позовом про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску зроблено у постанові Верховного Суду у постанові від 05.03.2021 у справі № 640/9172/20.
94. Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів (постанова ВП ВС від 04.10.2018 у справі № 800/304/17).
95. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли: особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
96. День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.
97. Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльність), письмові звернення з цього приводу.
99. Матеріалами справи підтверджується, що позивач фактично дізнався про прийняття оскаржуваних вимог, отримавши їх корінці від контролюючого органу на адвокатський запит у грудні 2020 року, отже, подання 18.12.2020 позову здійснено у межах шестимісячного строку, у зв`язку із чим суд зазначає про додержання позивачем строку звернення до суду із цим позовом.
100. Протилежного матеріали справи не підтверджують.
щодо розподілу судових витрат
101. З урахуванням задоволення позовних вимог, відповідно до частини першої статті 139 КАС України, суд присуджує на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області понесені судові витрати на сплату судового збору у розмірі 541,48 грн, що дорівнює 64,40% задоволеного позову.
103. Керуючись статтями 241-246 КАС України, суд, -
107. В іншій частині позовних вимог відмовити.
108. Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області судові витрати на сплату судового збору у розмірі 541,48 грн.
109. Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 КАС України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 КАС України.
Суддя І.О. Верба