Справа № 662/1129/20
Суддя: Решетов В. В.
Дата ухвалення: 2021-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2021 року Новотроїцький районний суд

Херсонської області

у складі: головуючого судді Решетова В.В.

секретар судового засідання Сушко Н.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Новотроїцьке Херсонської області адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, на обґрунтування заявлених позовних вимог зазначивши, що підставою прийняття оскаржуваної постанови стали результати проведення головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області Жуковцем С.В. позапланової перевірки за адресою АДРЕСА_1 , власником якої є позивач. Позивач вважає, що, вказана позапланова перевірка проведена без належної підстави, а складені головним інспектором Жуковцем С.В. за її результати, протокол про адміністративне правопорушення від 04.10.2018 року, акт перевірки № 262 від 04.10.2018 р., не відповідають вимогам законодавства. Підставою проведення спірної перевірки є звернення Новотроїцької селищної ради від 25.07.2018 р. № 02/16- 756, однак на думку позивача, жодного права Новотроїцької селищної ради не порушені з боку позивача та стосуються компетенції Управління ДАБІ у Херсонській області. Складений за результатами перевірки акт не відповідає вимогам законодавства, а саме, затвердженій формі, що міститься у додатку 4 до Порядку, а зміст протоколу про адміністративне правопорушення від 04.10.2018 року та оскаржуваної постанови не містить посилання на конкретну дію чи бездіяльність позивача, що є наслідком порушення ч.1 ст. 256 КУпАП. Також позивач вказує на те, що головним інспектором Жуковцем С.В. порушено встановлений законом порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення, в частині не повідомлення позивача про час та місце розгляду справи, внаслідок чого позивач не був присутній під час розгляду справи, що позбавило його можливості надати свої пояснення та докази. Щодо встановленого головним інспектором Жуковцем С. В. під час перевірки порушення ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", яке полягає у виконанні позивачем будівельних робіт з реконструкції квартири під магазин без права на їх виконання, то позивач вважає, що в жодному з документів не зазначено, які саме роботи були проведені, що саме було змінено у квартирі. Позивач зазначає, що квартира не реконструйована під магазин, оскільки квартира є житловим приміщенням. Жодних об`єктивних обставин, які б давали підстави стверджувати, що у квартирі відбувались будівельні роботи, які змінили її функціональне призначення з житлового приміщення на магазин, у документах, складених за результатами перевірки, не зазначено. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 р. № 406 статі 152 ЖК виконання будь яких робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, в тому числі заміна існуючих заповнень віконних, балконних та дверних блоків не потребують документів, що дають право на їх виконання.

Позивач у судовому засіданні позвоні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, надав пояснення аналогічні викладеним в позові.

Представник відповідача Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області до судвого засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, матеріали справи містять відзив, яким заперечує проти задоволення позовних вимог, вважаючи, що оскаржувана постанова по справі про адміністративне правопорушення відповідає вимогам чинного законодавства. Так, представник УДАБІ у Херсонській області зазначає, що підставою її прийняття стали результати позапланової перевірки, в ході якої головним інспектором Жуковца С.В. у присутності ОСОБА_1 встановлено порушення ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-УІ внаслідок здійснення позивачем реконструкції квартири під магазин продовольчих товарів з влаштуванням сходів, що розташовані за межею квартири, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 , про що складено протокол про адміністративне правопорушення. У вказаному протоколі міститься відмітка про обізнаність позивача про дату та час розгляду справи про адміністративне правопорушення, а тому відповідно до ст. 268 КУпАП не прибуття позивача або його представника на розгляд справи про адміністративне правопорушення 18.10.2018 р. є підставою для розгляду справи без їх участі.

Представник відповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України до судового засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, повідомлені завчасно, належним чином про дату, час та місце розгляду справи.

Вислухавши доводи позивача, врахувавши відзив відповідача Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають з наступних підстав.

Власником квартири, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 , є позивач ОСОБА_1 ..

Управління ДАБІ у Херсонській області отримало від Новотроїцької селищної ради лист від 27.07.2018 р. за вих. № 02/16-756 з проханням провести перевірку житлової квартири за адресою АДРЕСА_1 , з приводу належного виконання вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності та благоустрою населених пунктів, оскільки громадянин ОСОБА_1 , всупереч чинного законодавства спорудив окремий вихід з даної квартири, який виведений через балкон, та продовжений сходами до пішохідної доріжки, без отримання належного дозволу згідно Закону України " Про регулювання містобудівної діяльності ".

Наказом начальника Управління ДАБІ у Херсонській області від 01.08.2018 р. за № 265-п, відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, на підставі листа Новотроїцької селищної ради від 25. 07.2018 № 02/16-756 наказано провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва: "Реконструкція квартири за адресою АДРЕСА_1 , замовник: ОСОБА_1 , предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно направлення начальника Управління ДАБІ у Херсонській області від 01.08.2018 р. за № 265, головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Херсонській області ОСОБА_2 . Був направлений для здійснення позапланової перевірки на об`єкті - "Реконструкція квартири за адресою АДРЕСА_1 » щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Управління ДАБІ у Херсонській області № 265-п від 01.08.2018 року та пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 563, лист Новотроїцької селищної ради від 25.07.2018 № 02/16-756. Строк дії направлення з 27 вересня 2018 року по 10 жовтня 2018 року.

У присутності ОСОБА_1 , головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Херсонській області Жуковцем С.В. 04.10.2018 р. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил суб`єктом містобудування ОСОБА_1 на об`єкті - "Реконструкція квартири за адресою АДРЕСА_1 » за результатами якої складено акт № 262, який підписаний ОСОБА_1 .

Відповідно до висновку вказаного акту ОСОБА_1 допущено порушення ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", яке відповідно до розділу VI " Опис виявлених порушень" акту перевірки ґрунтується на тому, що станом на 04.10.2018 р. Громадянин ОСОБА_1 виконав будівельні роботи з реконструкції квартири за адресою АДРЕСА_1 , без права їх виконання.

На підставі вказаного висновку акту перевірки головним інспектором Жуковець С.В. 04.10.2018 р. у присутності позивача складено, серед іншого, протокол про адміністративне правопорушення, яким зафіксовано факт проведення ОСОБА_1 будівельних робіт з реконструкції квартири за адресою АДРЕСА_1 , без права на їх виконання, що є порушенням ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", за яке передбачена відповідальність передбачена ч. 5 ст. 96 КУпАП, який був підписаний позивачем із зауваженнями наступного змісту: "з протоколом не згоден. Протокол складений без присутності свідків. Заперечень з боку сусідів немає (не надано заяви інспектором). Будівельні роботи не проводились, квартира відповідає технічному паспорту. Є дозвіл Новотроїцької селищної ради на благоустрій території зовні квартири, а саме на металеві сходи".

Зі змісту вказаного протоколу вбачається, що особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 11 год. 00 хв. 18.10.2018 року у приміщенні Управління ДАБІ у Херсонській області за адресою: м. Херсон, вул. Кременчуцька, 69.

Головним інспектором Жуковець С.В. 18.10.2018 року за наслідками розгляду протоколу про адміністративне правопорушення від 04 жовтня 2018 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена частиною п`ятою статті 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 8500,00 грн., про що винесено постанову № 1021-01-51/98 від 18.10.2018 року.

Не погоджуючись з вказаною постановою по справі про адміністративне правопорушення від 18.10.2018 року № 1021-01-51/98, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Спірні правовідносини регулюються Законом України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин; далі - Закон № 3038-VI), Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок) і Переліком об`єктів, будівництво яких здійснюється після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт (далі - Перелік), затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт", у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, Кодексом України про адміністративні правопорушення від 07.12.1984 року № 8073-X.

Законом України від 17.02.2011 № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" визначені правові та організаційні основи містобудівної діяльності. Даний закон спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до частин 1, 3 ст. 6 Закону № 3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать, зокрема, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Частиною 2 статті 19 Конституції України регламентовано, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 9-1 Розділу V Прикінцеві положення Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що на період до утворення (визначення) місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування органів державного архітектурно-будівельного контролю повноваження, визначені цим Законом, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Частиною першою та другою статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" регламентовано, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед іншого, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, який дублює положення ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" які визначають, що підставами для проведення позапланової перевірки є, серед іншого, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, необхідною умовою для здійснення відповідачем перевірки є наявність підстав для проведення перевірки, що визначені ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 7 Порядку № 553. Дотримання посадовими особами контролюючого органу законодавчо встановлених обмежень щодо призначення перевірки є обов`язковою передумовою для реалізації контролюючим органом права на проведення перевірки.

Пуктом 9 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до п. 13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства, перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном, згідно приписів п. п. 15-18, 20-21 Порядку №553.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акту перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до положень ч.ч. 2 та 3 ст. 41 Закону № 3038 та п.11 Порядку № 553 передбачено права органів державного архітектурно-будівельного контролю та їх посадових осіб. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, в тому числі, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону, а також видавати обов`язкові для виконання приписи.

Статтями 213, 217, 244-6, 225 КУпАП визначено органи (посадові особи), уповноважені розглядати справи про адміністративні правопорушення, та підвідомчість справ про адміністративні правопорушення, в тому числі передбачено право головних інспекторів будівельного нагляду органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Частиною 5 ст. 96 КУпАП передбачено, що виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, - тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Позивач у судовому засідання звертав увагу суду, щодо безпідставності проведення відповідачем позапланової перевірки ОСОБА_1 , обґрунтовуючи вказане тим, що зі звернення Новотроїцької селищної ради від 25.07.2018 р. про проведення спірної перевірки не вбачається порушення її прав, натомість позивач стверджує, що рішенням виконавчого комітету Новотроїцької селищної ради від 22.06.2017р. №130 надано дозвіл позивачу "на благоустрій території прилягаючої до приватної квартири в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Підставою для проведення відповідачем спірної перевірки позивча на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності слугувало звернення Новотроїцької селищної ради від 25.07.2018 р., яке містить інформацію щодо спорудження громадянином ОСОБА_1 , всупереч чинного законодавства та без отримання належного дозволу згідно Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" окремого виходу з квартири, який виведений через балкон, та продовжений сходами до пішохідної доріжки.

Відповідно до ч. 1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 7 Порядку № 553 звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності може бути підставою для проведення позапланової перевірки.

З огляду на вище вказане, суд вважає, що звернення Новотроїцької селищної ради про факти можливого порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності є законною підставою для відповідача для призначення спірної перевірки.

Судом встановлено, що спірна позапланова перевірка була проведена у присутності позивача, акт перевірки підписаний позивачем з текстом зауважень, які не містили доводи позивача про безпідставність призначення та проведення такої перевірки.

Відповідно до вищевказаних приписів Порядку № 553 суб`єкт містобудування, за умови дотримання посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, зобов`язаний допустити таких до проведення перевірки.

Позивачем зазначалось про те, що акт перевірки не відповідає пункту 23 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 р. № 698, то суд вважає її помилковою, оскільки пунктом 1 та підпунктом 1 пункту 3 вказаного Порядку передбачено, що цей Порядок визначає механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, а основними завданнями нагляду є виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність", органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Суд вважає, що спірні правовідносини регулюються іншим нормативно-правовим актом, а саме, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Щодо доводів позивача про порушення головним інспектором Жуковець С.В. процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення, то суд зазначає про таке.

Як вбачається зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення від 04.10.2018 року, він складений особою, уповноваженою на проведення перевірок під час здійснення нею архітектурно-будівельного контролю, підписаний особою яка його склала та ОСОБА_1 , який є особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. Також позивачем своїм підписом у протоколі підтверджено факт роз`яснення йому прав, передбачених ст. 268 КУпАП та зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення від 04.10.2018 р., вбачається, про обізнаність ОСОБА_1 про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 11 год. 00 хв. 18.10.2018 року у приміщенні Управління ДАБІ у Херсонській області за адресою: м. Херсон, вул. Кременчуцька, 69.

Таким чином суд приходить до висновку, що не прибуття позивача на розгляд справи про адміністративне правопорушення, будучи обізнаним щодо дати, часу та місця її розгляду, свідчить про правомірність дій відповідача щодо розгляду такої справи без участі позивача.

Правопорушення, вчинення якого було предметом розгляду та передбачене ч. 5 ст. 96 КУпАП, не входить до переліку випадків, коли присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

Однією з підстав для скасування оскаржуваної постанови позивачем зазначалось про її невідповідність вимогам КУпАП, з цього приводу суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 283 КУпАП, постанова повинна містити, найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення. Постанова по справі про адміністративне правопорушення підписується посадовою особою, яка розглянула справу, а постанова колегіального органу - головуючим на засіданні і секретарем цього органу.

З огляду на вище вказане та дослідивши зміст оскаржуваної постанови по справі про адміністративне правопорушення від 18.10.2018 р. № 1021-01-51/98 судом встановлено, що вона відповідає вимогам, визначеним статтею 283 КУпАП, а тому вказаний довод позивача є необґрунтованим.

Судом встановлено, що протокол містить усі передбачені ч.1 ст. 256 КУпАП відомості, у тому числі суть вчиненого позивачем адміністративного правопорушення, яке полягає у виконанні будівельних робіт з реконструкції квартири ОСОБА_1 без права на їх виконання, чим порушив ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а тому доводи позивача про невідповідність протоколу статті 256 КУпАП суд вважає необґрунтованим.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачем дотримано процедуру при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно позивача.

Щодо доводу позивача про недоведеність з боку відповідача факту порушення ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" в частині виконання будівельних робіт з реконструкції квартири за адресою АДРЕСА_1 , без права на їх виконання, то суд враховує наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. З цього випливає обов`язок сторін доказувати факти (обставини). Цей обов`язок у рівній мірі покладається на обох сторін. Кожна сторона повинна доказати факти, на які вона посилається.

Зі змісту зауважень ОСОБА_1 до акту перевірки, вказане твердження позивача ґрунтується на тому, що будівельні роботи, зокрема, у квартирі за адресою АДРЕСА_1 , він не проводив оскільки входом слугує дверний проріз на балкон, що відповідає технічному паспорту. Несучі стіни не зачіпав. З двору встановлені тимчасові металеві сходинки навісні, на що є дозвіл селищної ради.

Відповідно до відзиву відповідача Управління ДАБІ у Херсонській області такі доводи позивача вони заперечують та зазначають, що позивачем здійснена реконструкція квартири під продовольчий магазин, що підтверджується наданою до суду фотографією з об`єкту перевірки.

Позивач вважає, що проведення ним робіт з реконструкції його власної квартири, повинено було описано як в акті перевірки, так і в оскаржуваній постанові.

Суд приходить до висновку, що наявність суто формальних порушень при проведенні перевірки, за наявності доведеного факту вчинення суб`єктом містобудування порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, не може слугувати самостійною правовою підставою для скасування результатів такої в цілому.

Частиною першою статті 34 Закону України № 3038-УІ передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

У статі 32 Закону України № 3038-УІ визначено класи наслідків (відповідальності) будівель і споруд, зокрема, частиною 8 цієї статті передбачено, під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Пунктами 2 та 5 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13 квітня 2011 року, встановлено, що будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту. Будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Пунктом 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", який діяв на момент прийняття оскаржуваних рішень, визначено поняття реконструкції - як перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства 17.05.2005 № 76,зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 р. за N 927/11207, реконструкція жилого будинку - комплекс будівельних робіт, спрямованих на поліпшення експлуатаційних показників приміщень житлового будинку шляхом їх перепланування та переобладнання, надбудови, вбудови, прибудови з одночасним приведенням їх показників відповідно до нормативно-технічних вимог. Перепланування - до елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків. Переобладнання - улаштування в окремих квартирах багатоквартирних будинків індивідуального опалення та іншого інженерного обладнання, перенесення нагрівальних, сантехнічних і газових приладів; влаштування і переустаткування туалетів, ванних кімнат, вентиляційних каналів.

Таким чином, термін "реконструкція" є узагальнюючим та охоплює комплекс будівельних робіт з перебудови, складовими частинами якого виступають перепланування та переобладнання житла.

Враховуючи вище викладене, суд приходить висновку, що роботи позивача з перебудови квартири шляхом облаштування окремого входу через балкон продовжений металевими сходами та зміненою функціонального призначення житлового приміщення з квартири на магазин, підпадають під поняття "реконструкція".

Згідно п 1.4.1 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджені Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства 17.05.2005 № 76, переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства.

В той час, в ході розгляду справи судом встановлено, що згідно протоколу Новотроїцької селищної ради про адміністративне правопорушення за ст. 150 КУпАП від 08.08.2018 р. ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення правил користування жилими приміщеннями, розташованими за адресою АДРЕСА_1 , з яким позивач погодився.

Постановою адміністративної комісії при виконкомі Новотроїцької селищної ради № 74 у справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 за ст. 150 КУпАП від 09.10.2018 року встановлено, що ОСОБА_1 здійснював комерційну діяльність в житловій квартирі без переведення її в нежитлову, чим порушив правила користування житловими приміщеннями, а саме вчинив правопорушення передбачене КУпАП «Порушення правил користування жилими будинками і житловими приміщеннями».

Щодо доводу позивача про отримання ним від виконкому Новотроїцької селищної ради дозволу на виконання робіт з дообладнання металевих сходів, то відповідно до рішення виконавчого комітету Новотроїцької селищної ради від 22.06.2018 року № 130 ОСОБА_1 надано дозвіл виключно на благоустрій території прилягаючої до приватної квартири в житловому будинку за адресою АДРЕСА_1 , а саме: укладання плит перед балконом. Але ні на момент проведення спірної перевірки, ні в подальшому виконком Новотроїцької селищної ради не надав ОСОБА_1 дозволу на виконання робіт з дообладнання металевих сходів до квартири за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується рішенням виконкому Новотроїцької селищної ради від 05.11.2018 року № 212 "Про відмову у наданні дозволу на порушення елементів благоустрою".

Відповідно до ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Таким чином, суд, врахувуючи вимоги зазначених нормативно правових актів, вважає, що позивач міг здійснювати реконструкцію квартири тільки після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, проте він цього не зробив. При цьому, посилання позивача на постанову Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 р. № 406, якою затверджено Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, зокрема, роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), на думку суду не спростовують вищевказаний висновок, оскільки у даній справі виник спір щодо реконструкції квартири позивача внаслідок зміни її функціонального призначення з житлового приміщення під магазин, а не лише за ознаками робіт з переобладнання та перепланування жилого приміщення, як це стверджує позивач. Тому, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, надав суду достатніх доказів на підтвердження правомірності свого рішення, а тому позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 73 -78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення відмовити повністю.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до П`ятого адміністративного суду через Новотроїцький районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.В.Решетов