Справа № 826/4336/16
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2021-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2021 року м. Київ № 826/4336/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Кармазіна О.А., суддів: Катющенка В.П. та Скочок Т.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом:Державного підприємства «Київпассервіс»
до: треті особи: 1) Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві, 2) Державної архітектурно-будівельної інспекції України 1) Товариство з обмеженою відповідальністю «Глобалрембут» 2) Товариство з обмеженою відповідальністю «Проектне бюро «Київпроект» 3) ОСОБА_1
про:визнання протиправним та скасування постанови,-
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Державне підприємство «Київпассервіс» з позовом до відповідача-1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві та відповідача-2 Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати постанову від 03.03.2016 № 47/16/10/26-8/0303/02/3 про накладення штрафу за правопорушення сфері містобудівної діяльності Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві у розмірі 124 020,00 грн.

Позиція позивача.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про протиправність оскаржувану постанови з огляду на наступне.

Пояснює, що 13.10.2014 між Державним підприємством «Київпастранс» та третьою особою 1 - ТОВ «Глобалрембут» укладено договір № 13/10/14-ЕП/161-14 на організацію робіт з ремонту фасадів будівлі Центрального автовокзалу за адресою: місто Київ, пр. Науки, 1/2. Відповідно п.п. 1.1.1 - 1.1.6. вказаного договору ТОВ «Глобалрембут» прийняло на себе обов`язок перед ДП «Київпассервіс» відносно об`єкта: виконання проектно-вишукувальних робіт, розробку проектно-кошторисної документації; підготовку і збір вихідних даних для проектування; розробку і погодження проектної документації; підготовку і сприяння для отримання документації фактично необхідних для робіт, передбачених проектом; забезпечити проведення експертизи документації за додатковою угодою.

В кінці 2014 року ТОВ «Глобалрембут» передано ДП «Київпассервіс» робочий проект ПБК-1425 «Ремонту фасадів будівлі центрального автовокзалу за адресою: м. Київ, пр. Науки 1/2», кошторисна документація. На вказаному робочому проекті ПБК-1425 проставлені підписи уповноважених осіб і печатки: Архітектора ОСОБА_2 ; ТОВ «Глобалрембут»; ТОВ «Проектне бюро «Київпроект». Також додано копію договору № ПБК-1425 про виконання проектних робіт від 21.10.2014 між ТОВ «Глобалрембут» та ТОВ «Проектне бюро «Київпроект».

Додає, що 12.01.2015 між ДП «Київпассервіс» і громадянином України ОСОБА_1 укладено договір № 23/15-П про надання послуг з технічного нагляду, відповідно п. 1.1 вказаного договору ОСОБА_1 зобов`язаний надати послуги зі здійснення технічного нагляду за виконанням капітального ремонту фасадів будівлі центрального автовокзалу за адресою: м. Київ, пр. Науки 1/2.

Позивач зазначає, що 26.01.2015 ДП «Київпассервіс» за консультації ТОВ «Глобалрембут» була підготовлена і подана Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Декларація про початок виконання будівельних робіт капітального ремонту фасадів будівлі центрального автовокзалу за адресою м. Київ, пр. Науки 1/2, яка зареєстрована за № КВ 89.

23.07.2015 між ДП «Київпассервіс» і Державним підприємством «Спеціалізована державна експертна організація Центральна служба Української державної будівельної експертизи» укладено договір про проведення експертизи кошторисної частини проектної документації за робочим проектом капітального ремонту фасадів будівлі центрального автовокзалу за адресою: м. Київ, пр. Науки 1/2.

Додає, що 07.08.2015 ДП «Укрдержбудекспертиза» надала експертний звіт № 10-0884-15/ІІ/КД щодо розгляду кошторисної частини проектної документації за робочим проектом капітального ремонту фасадів будівлі центрального автовокзалу за адресою: м. Київ. пр. Науки 1/2.

Разом з тим, 22.02.2016 Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Голівцем Д.П. на підставі вимоги Управління захисту економіки у м. Києві ДЗН Національної поліції України № 130/125/26/3/0302016 від 26.01.2016 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Державного підприємства «Київпассервіс» за результатами якої складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 22.02.2016 та припис від 22.02.2016, в яких зазначено, що порушення із сторони замовника будівництва - ДП «Київпассервіс» , а саме: зазначено недостовірні данні у Декларації про початок виконання будівельних робіт «Капітальний ремонт фасадів центрального автовокзалу «Київ» на проспекті Науки, 1/2 у Голосіївському районі м. Києва», № КВ 89 від 26.01.2015, в частині організації, яка розробила проектну документацію та проведеної експертизи кошторисної частини проектної документації на час реєстрації зазначеної декларації, чим порушено ч. 8 ст. 36 і абз. 3 ч. 4 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» що, на думку перевіряючих, є підставами вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Однак позивач наголошує на помилковості висновків контролюючого органу з огляду на те, що відповідно до п. 8.6. Договору № 13/10/14-ЕП від 13.10.2014, укладеного між ДП «Київпассервіс» та ТОВ «Глобалрембуд» підрядник має право за рахунок власних коштів залучати до розробки проектної документації третіх осіб (фізичних та юридичних), та відповідати перед замовником за результати і якість їх роботи. Відповідно до умов договору укладеного між ТОВ «Глобалрембуд» та ТОВ «ПБ Київпроект», останній був залучений до виконання проектної документації з будівництва замовника ДП «Київпассервіс».

Пояснює, що проектна документація розроблена під керівництвом Головного архітектора проекту ОСОБА_2 , що підтверджується наказом ТОВ «Проектне бюро Київпроект» від 04.12.2014 № ПБК - 1425. На титульній сторінці робочого проекту містяться печатки ТОВ «Глобалрембуд», ТОВ «ПБ Київпроект» та архітектора із реєстраційним номером № 1095. Додає, що майже на всіх сторінках робочого проекту містяться підписи представника ТОВ «ПБ Київпроект», у зв`язку з чим, на думку позивача, посилання в акті та приписі на недостовірне внесення даних щодо розроблення проектної документації ТОВ «ПБ Київпроект» не відповідає дійсності, фактично саме: ТОВ «ПБ Київпроект» на законних підставах розробляло проектну документацію і такі відомості обґрунтовано внесено до Декларації про початок будівництва.

Крім того, як зазначає позивач в акті перевірки та приписі зазначено про недостовірність даних щодо експертизи проекту будівництва, що також не враховує важливих фактів, оскільки відповідно до п. 8 постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (у редакції, що була чинна на момент подання декларації) затверджено «Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт» замовник заповнює та надсилає до органу державного архітектурно-будівельного контролю два примірники декларації за затвердженою формою № 2. Вказана форма передбачала графу «експертиза проекту будівництва проведена», а графи «експертиза кошторисної частини проекту» не передбачено. Чіткої інструкції щодо заповнення цього додатку в Положенні не наведено.

Більш того, позивач зауважує, що при реєстрації Декларації про виконання будівельних робіт 26.01.2015 уповноважена особа Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві перевіряла достовірність і правильність її заповнення і погоджувалась, що експертиза проекту будівництва, віднесеної до III категорії кваліфікації будівництва не потребується і окремого зазначення в Декларації про експертизу тільки щодо кошторисної частини будівництва не передбачено.

Крім іншого позивач наголошує, що на час перевірки Інспектору був наданий експертний звіт № 10-0884-15/П/КД ДП «Укрдержбудекспертиза» щодо розгляду кошторисної частини проектної документації за робочим проектом капітального ремонту фасадів будівлі центрального автовокзалу за адресою: м. Київ, пр. Науки 1/2, однак внести зміни в Декларацію про початок виконання будівельних робіт, відповідно п. 5 вищезазначеного Порядку інспекція не вимагає, у зв`язку з чим, за словами позивача, висновок в акті і приписі про наявні підстави вважати, що виконуваний капітальний ремонт фасадів будівлі центрального автовокзалу «Київ» за адресою: проспект Науки 1/2, у Голосіївському районі м. Києва може бути визнано самочинним будівництвом є надуманим і протирічить вимогам ст. 376 Цивільного кодексу України.

Додає, що будівля автовокзалу «Київ» по проспекту Науки 1/2 у Голосіївському районі м. Києва перебуває на балансі ДП «Київпассервіс». Всі будівельні роботи з ремонту фасаду автовокзалу виконувались відповідно належно затвердженого проекту, належних дозволів будівельної компанії і контролю уповноважених осіб. Наголошує, що будь-яких порушень будівельних норм і правил інспекцією не виявлено.

Позивач також додав, що при розгляді справи, не були враховані заперечення і докази, які надавались представником ДП «Київпассервіс» до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві 03.03.2016.

Відтак позивач просить суд визнати протиправним та скасувати оскаржувану постанову.

Позиція відповідача. ДАБІ України надала суду заперечення проти позову (том 1 а.с. 100-105), в яких просила відмовити у задоволенні позовних вимог.

Так, представник ДАБІ пояснює, що за результатами перевірки встановлено, що за адресою: просп. Науки, 1/2 у Голосіївському районі м. Києва, ДП «Київпассервіс» на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт, яка зареєстрована Департаментом за № КВ 89 від 26.01.2015, розпочаті будівельні роботи із капітального ремонту фасадів центрального автовокзалу «Київ». Згідно із даними у поданій замовником будівництва Декларації про початок виконання будівельних робіт, проектна документація, згідно зазначеної декларації, розроблена ТОВ «ПБ «Київпроект» під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_2 , та затверджена наказом в.о. генерального директора ДП «Київпассервіс» Шульгою О.А. 13.01.2015 № 3. Також вказано, що проектна документація не потребує проходження експертизи.

Зазначає, що у ході перевірки, та враховуючи надані та пред`явлені документи, встановлено, що ДП «Київпассервіс» та ТОВ «Глобалрембуд» уклали договір № 13 10/14-ЕП від 13.10.2014 на виконання проектно-вишукувальних робіт та на розробку проектно-кошторисної документації по проекту «Капітальний ремонт фасадів центрального автовокзалу за адресою: м. Київ, просп. Науки, 1/2». Проектна документація розроблена ТОВ «Глобалрембуд» та затверджена наказом ДП «Київпассервіс» від 13.01.2015 за № 3. На замовлення «Глобалрембуд» ТОВ «ПБ «Київпроект» виконало тільки паспорт опорядження фасадів по об`єкту «Ремонт фасадів будівлі центрального автовокзалу за адресою: м. Київ, просп. Науки, 1/2».

Додає, що у ході позапланової перевірки встановлено, що замовнику будівництва ДП «Укрдержбудекспертиза» видано експертний звіт щодо розгляду кошторисної частини проектної документації за робочим проектом «Капітальний ремонт фасадів центрального автовокзалу «Київ» за адресою просп. Науки 1/2 у Голосіївському районі м. Києва» № 10-0884-15/П/КД від 07.08.2015, генеральний проектувальник ТОВ «Глобалрембуд».

Тобто, як зазначає відповідач, вже після подання замовником будівництва вказаної вище декларації про початок виконання будівельних робіт.

При цьому, представник ДАБІ наголошує, що замовником будівництва ДП «Київпассервіс», на час реєстрації декларації із капітального ремонту фасадів центрального автовокзалу «Київ» просп. Науки, 1/2 у Голосіївському районі м. Києва за № КВ 89 від 26.01.2015, затверджено проектну документацію, без проведення обов`язкової експертизи кошторисної частини проектної документації, чим порушено вимоги абз. 3 ч. 4 ст. 31 Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 4 п. 10 «Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 560 від 11.05.2011 та ст. 23 Закону України «Про архітектурну діяльність».

За твердженням відповідача проектна документація, згідно зазначеної декларації, розроблена ТОВ «ПБ «Київпроект» під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_3 (кваліфікаційний сертифікат серія АА № 001095), та затверджена наказом в.о. генерального директора ДП «Київпассервіс» Шульгою О.А. від 13.01.2015 № 3.

Відтак, ДАБІ робить висновок про те, що замовником будівництва - ДП «Київпассервіс» зазначені недостовірні дані у декларації про початок виконання будівельних робіт - зальний ремонт фасадів центрального автовокзалу «Київ» на просп. Науки, 1/2 у Голосіївському районі м. Києва», № КВ 89 від 26.01.2015, в частині організації, яка розробила проектну документацію та проведеної експертизи кошторисної частини проектної документації на час реєстрації зазначеної декларації, чим ворушено ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у зв`язку з чим, на думку відповідача, є підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом.

При цьому, відповідач наголошує, що ДП «Укрдержбудекспертиза» замовнику будівництва видано експертний звіт щодо розгляду кошторисної частини проектної документації за робочим проектом «Капітальний ремонт фасадів центрального автовокзалу «Київ» за адресою: просп. Науки, 1/2 у Голосіївському районі м. Києва» № 10-0884-15/П/КД від 07.08.2015, генеральний проектувальник ТОВ «Глобалрембуд», однак, експертний звіт виданий вже після реєстрації Департаментом декларації про початок виконання будівельних робіт.

Зауважує, що в письмових матеріалах справи, наявний договір № 13/10/14-ЕП від 13.10.2014, укладений між ДП «Київпассервіс» та ТОВ «Глобалрембуд» на виконання проектно-вишукувальних робіт та на розробку проектно-кошторисної документації по проекту «Капітальний ремонт фасадів центрального автовокзалу за адресою: м. Київ, просп. Науки, 1/2». Проектна документація розроблена ТОВ «Глобалрембуд» була затверджена наказом ДП «Київпассервіс» від 13.01.2015 за № 3. Встановлено, що на замовлення ТОВ «Глобалрембуд» - ТОВ «ПБ «Київпроект» виконало тільки паспорт опорядження фасадів по об`єкту «Ремонт фасадів будівлі центрального автовокзалу за адресою: м. Київ, просп. Науки, 1/2».

Посилаючись на ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» відповідач зазначив, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у рядку встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує снування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником, у зв`язку з чим, замовниками будівництва не належно затверджений проект будівництва за вищезазначеною адресою, що є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом згідно ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Зазначає, що у зареєстрованій декларації про початок виконання робіт замовником візництва - ДП «Київпассервіс» вказано, що проектну документацію розробило ТОВ «ПБ Київпроект», однак під час проведення позапланової перевірки дотримання виконання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності встановлено, що робочий проект виготовлений та затверджений директором ТОВ «Глобалрембуд», а не ТОВ «ПБ Київпроект».

Відтак, за результатами перевірки складено акт перевірки від 22.02.2016 та видано обов`язковий для виконання припис від 22.02.2016 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, та складено протокол про правопорушення у сфері містобудівельної діяльності із фіксуванням суті правопорушення від 22.02.2016.

При цьому, представник ДАБІ додає, що рішенням посадової особи Департаменту від 24.02.2016 № 17 скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт «Будівельні роботи із капітального ремонту фасадів центрального автовокзалу «Київ» на просп. Науки 1/2 у Голосіївському районі м. Києва» від 26.01.2015 № КВ 89.

Таким чином, розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, посадовою особою Департаменту винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 03.03.2016 № 47/16/10/26-8/0303/02/3, якою визнано позивача, винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 4 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 124020,00 грн., яка, за твердженням представника відповідача, є правомірною.

Позиція відповідача - Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві.

Відповідач - Департамент ДАБІ у м. Києві заперечень з приводу заявлених позовних вимог суду не надав, хоча про дату, час та місце проведення судового розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за № 51 (том 1 а.с. 252).

Позиція третьої особи - Товариства з обмеженою відповідальністю «Глобалрембут».

Товариство з обмеженою відповідальністю «Глобалрембут» пояснень з приводу заявлених позовних вимог суду не надано, хода про розгляд справи повідомлене належним чином, підтвердженням чого є рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення за № 978 (том 1, а.с. 253).

Позиція третьої особи - Товариство з обмеженою відповідальністю «Проектне бюро «Київпроект».

Товариство з обмеженою відповідальністю «Проектне бюро «Київпроект» надало суду пояснення з приводу заявлених позовних вимог (том 1 а.с. 174), в яких зазначило про те, що відповідно до угоди від 21.10.2014 № ПБК 1425 з ТОВ «Глобалрембуд», ТОВ «Проектне бюро «Київпроект» розробило робочий проект по об`єкту «Ремонт фасадів будівлі Центрального автовокзалу за адресою: м. Київ, просп. Науки, 1/2» і передало його замовнику ТОВ «Глобалрембуд» на розгляд. У зв`язку з тим, що ТОВ «Глобалрембуд» станом на 30.12.2014 не сплатило ніяких платежів, всі подальші проектні роботи, по зазначеній угоді ТОВ «Проектне бюро «Київпроект» були зупинені і в подальшому не виконувались.

Позиція третьої особи - ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 пояснень з приводу заявлених позовних вимог суду не надав, хоча про розгляд справи повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за № 960 (том 1, а.с. 254).

Процесуальні дії, вчинені у справі.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду м. Києва Федорчука А.Б. від 29.03.2016 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду м. Києва Федорчука А.Б. від 28.04.2016 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено до судового розгляду.

На підставі розпорядження керівника апарату суду про повторний автоматичний розподіл судових справ від 10.10.2017 № 5498 та відповідно до пункту 2.3.49 Положення про автоматизовану систему документообігу суду справу повторно автоматично розподілено на суддю Окружного адміністративного суду м. Києва Кармазіна О.А.

Відповідно до ухвали судді від 07.11.2017 справу прийнято до провадження суддею Кармазіним О.А. та призначено справу до розгляду у складі колегії суддів.

Враховуючи те, що 15.12.2017 набрала чинності нова редакція КАС України, слід заначити, що відповідно до ч. 3 ст. 3 КАС України (в редакції з 15.12.2017) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Протокольною ухвалою від 25.04.2018 судом вирішено продовжити розгляд справи в порядку письмового провадження.

Встановлені судом обставини.

Розглянувши наявні в матеріалах справи документи, враховуючи пояснення представників сторін, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, дослідивши та оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

22.02.2016 Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві на підставі наказу (розпорядження) Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 № 976 та вимоги Управління захисту економіки у місті Києві ДЗН Національної поліції України від 26.01.2016 № 130/125/26/3/03-2016 видано направлення № б/н для здійснення позапланової перевірки на просп. Науки 1/2 (пл. Московська) у Голосіївському районі м. Києва (том 1 а.с. 108).

22.02.2016 головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Голівцем Дмитром Петровичем проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Державного підприємства «Київпассервіс» на об`єкті будівництва «Капітальний ремонт фасадів центрального автовокзалу «Київ» за адресою просп. Науки 1/2 у Голосіївському районі м. Києва», за результатами якої складено акт від 22.02.2016 (том 1 а.с. 109-110), яким встановлено, що за адресою: просп. Науки, 1/2 у Голосіївському районі м. Києва ДП «Київпассервіс» на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт, яка зареєстрована Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві за № КВ 89 від 26.01.2015, розпочаті будівельні роботи із капітального ремонту фасадів центрального автовокзалу «Київ». Проектна документація, згідно зазначеної декларації, розроблена ТОВ «ПБ «Київпроект» під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_2 та затверджена наказом в.о. генерального директора ДП «Київпассервіс» Шульгою О.А. від 13.01.2016 № 3. Також вказано, що проектна документація не потребує проходження експертизи.

У акті перевірки також зазначено, що у ході перевірки, та враховуючи надані та пред`явлені документи, встановлено: що ДП «Київпассервіс» та ТОВ «Глобалрембуд» уклали договір .№ 13 10/14-ЕП від 13.10.2014 на виконання проектно-вишукувальних робіт та на розробку проектно-кошторисної документації по проекту «Капітальний ремонт фасадів центрального автовокзалу за адресою: м. Київ, просп. Науки, 1/2». Проектна документація розроблена ТОВ «Глобалрембуд» та була затверджена наказом ДП «Київпассервіс» від 13.01.2015 за № 3. На замовлення «Глобалрембуд» ТОВ «ПБ «Київпроект» виконало тільки паспорт опорядження фасадів по об`єкту «Ремонт фасадів будівлі центрального автовокзалу за адресою: м. Київ, просп. Науки, 1/2».

Зазначено, що ДП «Укрдержбудекспертиза» замовнику будівництва видано експертний звіт щодо розгляду кошторисної частини проектної документації за робочим проектом «Капітальний ремонт фасадів центрального автовокзалу «Київ» за адресою: просп. Науки 1/2 у Голосіївському районі м. Києва» № 10-0884-15/П/КД від 07.08.2015, генеральний проектувальник ТОВ «Глобалрембуд».

Як зазначено в акті перевірки, відповідно до абз. 4 ч. 4 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» обов`язковій експертизі підлягають проекти будівництва об`єктів, які споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, якщо їх кошторисна вартість перевищує 300 тисяч гривень, - щодо кошторисної частини проектної документації. Відповідно п. 5 Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 травня 2011 року № 560, перед схваленням та затвердженням проектів будівництва у випадках, визначених статтею 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проводиться їх експертиза.

Також зафіксовано, що враховуючи зазначене замовником будівництва ДП «Київпассервіс», на час реєстрації декларації із капітального ремонту фасадів центрального автовокзалу «Київ» на просп. Науки, 1/2 у Голосіївському районі м. Києва за № КВ 89 від 26.01.2015, затверджено проектну документацію, без проведення обов`язкової експертизи кошторисної частини проектної документації, чим порушено вимоги абз. 3 ч. 4 ст. 31 Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 4 п. 10 «Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 560 від 11.05.2011 та 23 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Відтак, в акті перевірки зроблено висновок про те, що замовником будівництва - ДП «Київпассервіс», зазначені недостовірні дані у декларації про початок виконання будівельних робіт «Капітальний ремонт фасадів центрального автовокзалу «Київ» на просп. Науки 1/2 у Голосіївському районі м. Києва» № КВ 89 від 26.01.2015, в частині організації, яка розробила проектну документацію та проведеної експертизи кошторисної частини проектної документації на час реєстрації зазначеної декларації, чим порушено ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також в акті перевірки зазначено, що враховуючи вище зазначене та керуючись ст. 376 Цивільного кодексу України та постановою пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 6 від 30.03.2012, є підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом. Відповідно до зазначених даних замовником будівництва - ДП «Київпассервіс» у декларації про початок виконання будівельних робіт № КВ 89 від 26.01.2015, об`єкт будівництва відноситься до ІІІ (третьої) категорії складності.

На підставі акту перевірки Департаментом ДАБІ у м. Києві винесено припис від 22.02.2016 (том 1 а.с. 111-112), яким вимагається з 22.02.2016 зупинити виконання будівельних робіт до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Також складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22.02.2016 (том 1 а.с. 113-114), яким на 03.03.2016 о 10:00 год. призначено розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

03.03.2016 прийнято постанову № 47/16/10/26-8/0303/02/3, яким ДП «Київпассервіс» визнане винним у вчинені правопорушення, передбаченого абз. 4 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 124020,00 грн.

Разом з тим, позивач, вважаючи вказану постанову від 03.03.2016 № 47/16/10/26-8/0303/02/3 протиправною та такою, що порушує права позивача, звернувся з даним позовом до суду.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (у редакції від 10.11.2015).

До органів, що здійснюють управління у сфері містобудівної діяльності, архітектурно-будівельного контролю нагляду, окрім інших, відносяться центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органи державного архітектурно-будівельного контролю (ч. 1 ст. 6 Закону).

Пунктом 6 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю, серед іншого здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Згідно з ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (надалі - Порядок № 553, у редакції від 02.09.2015).

Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю:

виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій;

Держархбудінспекцією.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно із пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно до пункту 12 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:

у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;

ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством;

за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому, пунктом 13 Порядку № 553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до пункту 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний:

допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Тобто, за умови дотримання процедури призначення перевірки та оформлення документів, що їй передують, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу до об`єктів.

Відповідно до пунктів 16 та 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі припис).

При цьому, у відповідності до абз. 2 п. 18 Порядку № 553 акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", мають право від імені: 1) органів державного архітектурно-будівельного контролю: керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244 (далі - Порядок № 244).

Згідно з пунктом 2 цього ж Порядку № 244 справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», розглядаються такими органами державного архітектурно-будівельного контролю:

1) виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

2) структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій;

3) Держархбудінспекцією.

Накладати штраф від імені органів, визначених в абзацах другому-четвертому пункту 2, мають право:

керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад;

керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій;

головні інспектори будівельного нагляду.

Згідно з пунктами 4-7 Порядку № 244 у разі вчинення одним суб`єктом містобудування двох або більше правопорушень у сфері містобудівної діяльності штраф накладається за кожне правопорушення окремо.

У разі вчинення одного правопорушення у сфері містобудівної діяльності декількома суб`єктами містобудування штраф накладається на кожного з них.

Накладення на суб`єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності не звільняє від відповідальності, передбаченої Кодексом України про адміністративні правопорушення, посадових осіб такого суб`єкта, до службових обов`язків яких належить забезпечення дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Штраф за правопорушення може бути накладено на суб`єкта містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення.

Днем виявлення правопорушення є день складення акта перевірки відповідного суб`єкта містобудування.

Притягнення суб`єктів містобудування до відповідальності не звільняє їх від відшкодування заподіяної внаслідок правопорушення шкоди.

Відповідно до пунктів 16-21 Порядку № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує:

1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

3) чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи;

4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п. 22 Порядку № 244 за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов:

1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу);

2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

Тобто, законодавством регламентовано чіткий і послідовний порядок проведення уповноваженими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю перевірки за дотриманням суб`єктами містобудування вимог законодавства при здійсненні будівельних робіт та притягнення до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

1) призначення позапланової перевірки за наявності вичерпних, визначених Законом та Порядком № 553 підстав;

2) пред`явлення службового посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки;

3) безпосередньо проведення перевірки у строки визначені абз. 10 п. 7 Порядку № 553;

4) продовження позапланового заходу не більше ніж на 2 дні виключно на підставі письмового рішення керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю;

5) складення та підписання Акту у день завершення перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил складення протоколу, видання припису про усунення порушення вимог законодавства або припису про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

6) підготовку до розгляду та розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

7) прийняття однієї з визначених Порядком № 244 постанов.

При цьому, варто повторно зауважити, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема, мають право проводи позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, зокрема, на підставі вимоги правоохоронних органів про проведення перевірки.

Так, як видно з матеріалів справи, зокрема, направлення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 22.02.2016 позапланова перевірка на просп. Науки 1/2 (пл. Московська) у Голосіївському районі м. Києва (том 1 а.с. 108) проведена на підставі наказу (розпорядження) Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 № 976 та вимоги Управління захисту економіки у місті Києві ДЗН Національної поліції України від 26.01.2016 № 130/125/26/3/03-2016.

Тобто, підставою для проведення позапланової перевірки ДП «Київпассервіс», є вимога Управління захисту економіки у місті Києві ДЗН Національної поліції України від 26.01.2016 № 130/125/26/3/03-2016.

Разом з тим, перевіряючи підстави проведення перевірки, суд зазначає про те, що в матеріалах справи відсутня вимога Управління захисту економіки у місті Києві ДЗН Національної поліції України від 26.01.2016 № 130/125/26/3/03-2016 про проведення позапланової перевірки ДП «Київпассервіс» на об`єкті будівництва просп. Науки 1/2 (пл. Московська) у Голосіївському районі м. Києва.

В той же час, в матеріалах справи наявний лист Управління захисту економіки у місті Києві Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 25.01.2016 № 316/125/26/3/03-2016 (вх. № 10/26-2501/8 від 25.01.2016) про надання інформації та документів (том 1 а.с. 106), який адресований директору Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Горобченку Л.А., в якій Управління захисту економіки просило надати інформацію та належним чином завірені копії документів, а саме:

- чи реєструвались повідомлення та декларація про початок виконання підготовчих та будівельних (ремонтних) робіт ДП «Київпассервіс»;

- чи видавала інспекція дозволи на виконання будівельних (ремонтних) робіт ДП «Київпассервіс»;

- чи прийняла в експлуатацію закінчене будівництво об`єкту «Центральний автовокзал Київ», розташований на просп. Науки 1/2 (пл. Московська, 3) у Голосіївському районі м. Києва;

- чи отримувались повідомлення про початок виконання підготовчих та будівельних (ремонтних) робіт від ДП «Київпассервіс»;

- чи реєструвалась декларація про початок виконання підготовчих і будівельних (ремонтних) робіт ДП «Київпассервіс»;

- чи реєструвалась декларація про готовність об`єкта Центральний автовокзал Київ», розташований на просп. Науки 1/2 (пл. Московська, 3) у Голосіївському районі м. Києва до експлуатації та чи видався сертифікат.

Тобто, суд зазначає, що зі змісту такого листа видно, що останній не є вимогою правоохоронного органу про проведення позапланової перевірки ДП «Київпассервіс» на об`єкті «Центральний автовокзал Київ», розташований на просп. Науки 1/2 (пл. Московська, 3) у Голосіївському районі м. Києва. Таким листом Управління захисту економіки просило Департамент надати лише певну інформацію, яка не потребувала проведення позапланової перевірки ДП «Київпассервіс» на зазначеному вище об`єкті.

Відтак, зважаючи на те, що відповідачем, в порушення вимог порядку ч. 2 ст. 77 КАС України не надано суду вимоги Управління захисту економіки у місті Києві ДЗН Національної поліції України від 26.01.2016 № 130/125/26/3/03-2016, а надано лише лист Управління захисту економіки у місті Києві Департаменту захисту економіки Національної поліції України від 25.01.2016 № 316/125/26/3/03-2016 (вх. № 10/26-2501/8 від 25.01.2016) про надання інформації, останній не може вважатися вимогою про проведення позапланової перевірки ДП «Київпассервіс» на об`єкті «Центральний автовокзал Київ», розташований на просп. Науки 1/2 (пл. Московська, 3) у Голосіївському районі м. Києва.

Більш того, як вже було неодноразового зазначено вище судом, позапланова перевірка ДП «Київпассервіс» на просп. Науки 1/2 (пл. Московська, 3) у Голосіївському районі м. Києва проведена на підставі наказу (розпорядження) Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 № 976.

В той же час, суд звертає увагу на те, що наказ ДАБІ України № 976 від 08.09.2015 «Про удосконалення роботи із здійснення заходів державного архітектурно будівельного контролю» є організаційно розпорядчим документом, який впорядковує роботу територіальних органів ДАБІ України.

Організаційно розпорядчий документ, - це вид письмового документа, у якому фіксують рішення адміністративних і організаційних питань, а також питання управління, взаємодії, забезпечення і регулювання діяльності органів влади, установ, підприємств, організацій, їх підрозділів і посадових осіб.

Наказ, на підставі якого видано направлення на проведення перевірки, виданий з метою належної реалізації державної політики з питань державного архітектурно будівельного контролю на період до утворення (визначення) відповідних структурних підрозділів з питань державного архітектурно будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчих органів з питань державного архітектурно - будівельного контролю сільських, селищних, міських рад і затвердження акта спільної комісії відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства.

Зазначений наказ надає повноваження керівникам (їх заступникам) територіальних органів ДАБІ України направляти інспекторів на проведення планових та позапланових перевірок, а також підписувати направлення на перевірки.

При цьому, наказ від 08.09.2015 № 976, який зазначений у направленні на проведення перевірки, як підстава для проведення перевірки на об`єкті будівництва, суд оцінює критично, оскільки вказаний наказ, як організаційно розпорядчий документ, на підставі якого призначено проведення позапланової перевірки позивача.

Вказаний висновок узгоджується із висновком Вищого адміністративного суду України, викладеному в ухвалі від 16.03.2017 у справі № К/800/27798/16.

Суд зазначає, що наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 № 240 «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» згідно додатком 9 затверджено форму направлення для проведення позапланової перевірки, зі змісту якого вбачається, що таке направлення виписується на підставі наказу (розпорядження) органу державного архітектурно-будівельного контролю із зазначенням дати та номеру наказу та підстав проведення планової (позапланової) перевірки.

Тобто, зважаючи на те, що ні Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядком № 533 (у редакціях чинних на момент проведення спірної перевірки) не було передбачено видання наказу щодо проведення перевірки, зокрема, позапланової, натомість форма направлення, яка затверджена наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 № 240 передбачає зазначення у ньому наказі (розпорядження) органу державного архітектурно-будівельного контролю із зазначенням дати та номеру такого наказу (розпорядження), суд приходить до висновку, що передумовою для направлення осіб на проведення позапланових перевірок та виписки направлення на проведення такої перевірки, є прийняття органом державного архітектурно-будівельного контролю наказу (розпорядження). При цьому, такий наказ (розпорядження) приймається з підстав, передбачених п. 7 Порядку № 553.

Разом з тим, матеріали справи не містять жодних доказів прийняття органом державного архітектурно-будівельного контролю наказу (розпорядження) щодо проведення позапланової перевірки ДП «Київпассервіс» на об`єкті будівництва за адресою: просп. Науки 1/2 (пл. Московська, 3) у Голосіївському районі м. Києва

Суд вкотре звертає увагу на те, що за умови дотримання процедури призначення перевірки та оформлення документів, що їй передують, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу до об`єктів та, як наслідок, у разі встановлення порушень під час такої перевірки призначати розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, враховуючи викладене у сукупності, а також зважаючи на те, що у Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві були відсутні підстави для проведення позапланової перевірки позивача, оскільки відсутня вимога правоохоронного органу про проведення перевірки, а також відсутній наказ керівника або його заступника Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про призначення проведення позапланової перевірки на підставі вимоги правоохоронного органу, суд наголошує, що акт перевірки від 22.02.2016 складений та підписаний посадовою особою відповідача з порушенням вимог Порядку № 553, у зв`язку з чим такий акт є доказом здобутим з порушенням закону, з огляду на що не може бути належним та допустимим доказом.

У постанові Верховного Суду від 24.10.2019 по справі № 806/1243/17 акцентовано увагу, що дефектні процедури прийняття адміністративного акту, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

В зазначеній постанові від 24.10.2019 суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

У пункті 63 постанови Верховного Суду від 24.10.2019 наголошується, що межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічна правова позиція неодноразово викладена Верховним Судом у своїх рішенням, зокрема, у постанові від 10.07.2019 (справа №804/639/18).

Разом з тим, суд наголошує, що зважаючи на те, що позапланова перевірка проведена без прийняття наказу на проведення такої перевірки, акт перевірки від 26.05.2016 не є таким, що складений (одержаний) з дотриманням встановленого законом порядку; такий акт не надає змоги суду дійти висновку про наявність або відсутність обставин, які входять до предмету доказування.

Проаналізувавши правове регулювання проведення позапланових перевірок у сфері державного архітектурно-будівельного контролю в редакціях чинних на час їх проведення, за висновком суду, встановлені судом порушення відповідачем проведення позапланової перевірки позивача, є істотними, суттєвими та нівелюють юридичне значення наслідків перевірки.

Відтак, встановлені судом порушення посадових осіб Департаменту ДАБІ у м. Києві допущені при проведенні ними позапланової перевірки позивача у їх взаємозв`язку є самостійними суттєвими підставами, які надають суду достатньої переконливості у протиправності прийнятої постанови від 03.03.2016 № 47/16/10/26-8/0303/02/3 про накладення штрафу за правопорушення сфері містобудівної діяльності Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві у розмірі 124 020,00 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 2 ст. 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями ч. 1 ст. 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В свою чергу відповідачами не надано суду достатніх належних і допустимих у розумінні ст. 73 КАС України доказів, які б підтверджували правомірність своїх дій щодо проведення позапланової перевірки позивача та, як наслідок доведення правомірності прийняття оскаржуваних приписів та постанов.

У взаємозв`язку з наведеним слід зазначити, що відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Враховуючи встановлені обставини щодо відсутності підстав для призначення та проведення перевірки, що визнано судом істотними порушеннями фундаментального характеру, у зв`язку з чим не доведено правомірності прийняття спірної постанови - суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів позивача та наявність підстав для задоволення позовних вимог.

За таких умов, судові витрати, здійснені позивачем, стягуються відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України на його користь за рахунок бюджетних асигнувань суб`єктів владних повноважень, що виступали відповідачем у справі у розмірі 1,5% від ціни позову - 124 020,00 грн., що складає 1860,30 грн., тобто по 930,15 грн. з кожного відповідача.

На підставі вищевикладеного та керуючись положеннями статтями 2, 5 - 11, 19, 72 - 77, 90, 139, 241 - 246, 250, 251, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Державного підприємства «Київпассервіс» (04071, м. Київ, вул. Нижній Вал, 15-а) задовольнити повністю.

2. Визнати протиправною та скасувати постанову від 03.03.2016 № 47/16/10/26-8/0303/02/3 про накладення штрафу за правопорушення сфері містобудівної діяльності, прийняту Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві у розмірі 124 020,00 грн.

3. Стягнути на користь Державного підприємства «Київпассервіс» (04071, м. Київ, вул. Нижній Вал, 15-а) сплачений судовий збір у загальному розмірі 1860,30 грн., зокрема:

у розмірі 930,15 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві (01133, м. Київ, бул. Лесі Українки, 26);

у розмірі 930,15 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бул. Лесі Українки, 26).

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням положень п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону № 2147-VIII).

Головуючий суддя О.А. Кармазін

Судді: В.П. Катющенко

Т.О. Скочок