Справа № 320/8527/20
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2021-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 квітня 2021 року справа №320/8527/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спарощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області до Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "ХАС" як уповноваженої особи за договором про спільну діяльність від 04.02.2004 №60, Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "ХАС" та Акціонерного товариства "Укргазвидобування" про стягнення податкового боргу.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної податкової служби у Полтавській області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "ХАС" як уповноваженої особи за договором про спільну діяльність від 04.02.2004 №60, Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "ХАС" та Акціонерного товариства "Укргазвидобування" про солідарне стягнення коштів у сумі податкового боргу у розмірі 1357739,89 грн. з рахунків договору про спільну діяльність від 04.02.2004 №60 як уповноваженої особи ТОВ Фірма "ХАС", Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "ХАС" та Акціонерного товариства "Укргазвидобування", відкритих у банках, обслуговуючих таких платників податків за платежем рентна плата за користування надрами для видобування газу до 01.08.2018, погашення податкового боргу, повернення помилково, надміру сплачених сум до 31.12.2017 шляхом перерахування на розрахунковий рахунок UA0016288, код класифікації доходів бюджету 13031200, отримувач Машівське УК/Машівський р-н/13031200, код отримувача 38058806, банк отримувача Казначейство України.

Позовні вимоги мотивовані тим, що Товариство з обмеженою відповідальністю Фірма ХАС, як оператор за договором про спільну інвестиційну та виробничу діяльність від 09.02.2004 №60, не сплачує суму узгодженого податкового зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування природного газу у розмірі 1357739,89 грн. відповідно до податкового повідомлення-рішення від 28.03.2018 №, що є підставою для примусового стягнення податкового боргу з рахунків у банках, обслуговуючих такого платника податків.

При цьому таке примусове стягнення, на переконання контролюючого органу, має бути здійснено солідарно з усіх учасників спільної діяльності: Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "ХАС" як уповноваженої особи за договором про спільну діяльність від 04.02.2004 №60, Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "ХАС" та Акціонерного товариства "Укргазвидобування", що відповідає положенням Податкового кодексу України, Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.10.2020 відкрито провадження у справі. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Акціонерне товариство "Укргазвидобування", заперечуючи проти позовних вимог, зазначило, що солідарна відповідальність учасників спільної діяльності передбачена Цивільним кодексом України та застосовується до учасників спільної діяльності за зобов`язаннями, які виникають виключно із господарських та цивільних правовідносин, а не правовідносин у сфері податкового законодавства.

Відповідач, посилаючись на постанову Верховного Суду від 15.02.2018 у справі №826/10257/16, наголосив на тому, що нормами чинного законодавства не передбачено можливість солідарного стягнення податкового боргу з учасників договору про спільну діяльність.

Крім того, відповідач звернув увагу на те, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.08.2018 у справі №826/3135/17 було встановлено, що податкова вимога №35-23 від 31.07.2015 поширюється виключно на ТОВ "Фірма "ХАС" та не стосується АТ "Укргазвидобування". При цьому, податкова вимога щодо АТ "Укргазвидобування" контролюючим органом не направлялася, а тому відсутні передумови для стягнення податкового боргу у примусовому порядку.

Також відповідач наголосив на тому, що податкова вимога від 31.07.2015 №35-23, на яку посилається позивач, є відкликаною з огляду на наявність у Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "ХАС", як уповноваженої особи за договором про спільну діяльність від 04.02.2004 №60, станом на 31.03.2015 переплати у сумі 1,54 грн. відповідно до відомостей з інтегрованої карти.

Крім того, відповідач зазначив, що стягнення з рахунків АТ "Укргазвидобування" коштів можливе лише за умови відсутності коштів та майна у ТОВ Фірма "ХАС", а грошові кошти АТ "Укргазвидобування" взагалі не можуть бути джерелом погашення заборгованості у даному випадку, оскільки не є спільним майном учасників спільної діяльності.

Також АТ "Укргазвидобування" зауважило, що податковий борг, який є предметом стягнення у цій справі, виник у зв`язку з порушенням податкової дисципліни саме Товариством з обмеженою відповідальністю Фірмою "ХАС", яке і має нести відповідальність за допущені ним протиправні дії.

На думку відповідача, вказані обставині унеможливлюють стягнення солідарно з Акціонерного товариство "Укргазвидобування" відповідної суми податкового боргу.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.11.2020 відмовлено у задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Укргазвидобування" про здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Товариство з обмеженою відповідальністю Фірма "ХАС" як уповноважена особа за договором про спільну діяльність від 04.02.2004 №60, та Товариство з обмеженою відповідальністю Фірма "ХАС" правом на надання відзиву не скористались, про відкриття провадження у справі був проінформовані належним чином та своєчасно.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю Фірма "ХАС" (ідентифікаційний номер 21237338, місцезнаходження: 08800, Київська обл., Миронівський р-н., м.Миронівка, вул.Леніна, буд.48) 02.11.1993 було зареєстровано як юридична особа, про що свідчить інформація з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Акціонерне товариство "Укргазвидобування" (ідентифікаційний код 30019775, місцезнаходження: 04053, м.Київ, вул.Кудрявська, буд.26/28) 28.08.1998 було зареєстровано як юридична особа, що підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

04.02.2004 між Товариством з обмеженою відповідальністю Фірма "ХАС" (Сторона - 1) та Дочірньою компанією "Укргазвидобування" Національної компанії "Нафтогаз України" (Сторона - 2) було підписано договір про спільну інвестиційну та виробничу діяльність №60, за умовами якого сторони зобов`язались об`єднати свої вклади та вести спільну інвестиційну та виробничу діяльність.

Відповідно до пункту 1.1 договору метою спільної діяльності є:

- нарощування видобутку вуглеводнів;

- опрацювання техніко-геологічної інформації по свердловинах, вказаних у Додатку № 1 до договору;

- підготовка та впровадження програм, направлених на збільшення видобутку вуглеводнів із свердловини;

- підвищення віддачі продуктивних пластів та продуктивності свердловин;

- реалізація видобутих вуглеводнів;

- отримання прибутку в інтересах сторін.

Пунктом 3.1 договору встановлено, що вкладом Сторони-1 у спільну діяльність є грошові кошти в обсязі, необхідному для повного фінансування витрат, що передбачаються Програмами спільної діяльності. Конкретний розмір вкладу Сторони-1 визначається виходячи з Програм спільної діяльності з урахуванням фактичного стану виконання Стороною-1 зобов`язань по внесенню вкладу.

Відповідно до пункту 3.2 договору вкладом Сторони-2 у спільну діяльність є право тимчасового користування свердловинами з обладнанням, що забезпечує видобуток згідно з переліком, наведеним у Додатку №1 до даного договору.

Згідно з пунктом 4.1 договору майно, створене та придбане в процесі спільної діяльності, є спільною частковою власністю сторін із рівним визначенням часток:

- частка Сторони-1 становить 50%;

- частка Сторони-2 становить 50%.

За умовами пункту 4.4 спільне майно сторін відображається в окремому балансі спільної діяльності.

Пунктом 5.3 договору встановлено, що ведення загальних справ та поточне керівництво спільною діяльністю здійснює Сторона-1 (далі також - Оператор). При цьому, оператор діє в межах, обумовлених даним договором, Програмами спільної діяльності та рішеннями Комітету управління.

Згідно з пунктами 5.10-5.12 договору до компетенції оператора відноситься, зокрема: ведення окремого бухгалтерського та податкового обліку спільної діяльності; сплата передбачених чинним законодавством податків, обов`язкових зборів (платежів); складання та подання уповноваженим державним органам обов`язкової звітності.

Усі операції спільної діяльності обліковуються оператором на окремому балансі.

Усі фінансові операції спільної діяльності здійснюються оператором з окремого поточного рахунку, який відкривається ним спеціально для здійснення спільної діяльності в порядку, встановленому законодавством.

Пунктом 6.1 договору встановлено, що сторони зобов`язані належним чином виконувати всі передбачені договором та програмами спільної діяльності зобов`язання.

За умовами підпункту 6.2.4 пункту 6.2 договору для досягнення мети, визначеної у статті 1 даного договору Сторона-1 зобов`язується відкрити окремий поточний рахунок для проведення розрахункових операцій, пов`язаних із спільною діяльністю.

Згідно з пунктом 9.1 договору договір вступає в силу з дня його підписання сторонами за умови його узгодження ДК Укргазвидобування НАК Нафтогаз України.

Даний договір укладений строком на 10 (десять) років (пункт 9.2 договору) (а.с.187-194).

Договір про спільну діяльність був взятий на податковий облік 11.02.2004 (а.с.7).

Як вбачається з матеріалів справи, 30.01.2018 Головним управлінням ДФС у Полтавській області було проведено камеральну перевірку договору про спільну діяльність від 04.02.2004 №60 (уповноважена особа ТОВ Фірма "ХАС"), з питань дотримання граничних строків сплати, визначених Податковим кодексом України при здійсненні сплати узгоджених сум податкових зобов`язань з рентної плати за користування надрами для видобування природного газу за період з І квартал 2015 року, березень 2016 року, квітень 2016 року, за результатами якої було складено акт від 30.01.2018 №1005/16-31-12-13-30/455860305 (а.с.24-26).

У вказаному акті перевірки контролюючий орган дійшов висновку про порушення Договором про спільну діяльність від 04.02.2004 №60 (уповноважена особа ТОВ Фірма "ХАС") вимог пунктів 257.4-257.5 статті 257 та пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України - в частині сплати узгоджених сум грошових зобов`язань з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин за видобутий природний газ та авансових внесків, нарахованих відповідно до:

- рішення ДФС України від 20.05.2015 №102 про розстрочення грошового зобов`язання по рентній платі за користування надрами для видобування природного газу, договору Карлівської ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області від 19.06.2015 №9 в сумі 1226187,32 грн. в частині нарахованих авансових внесків відповідно до податкового розрахунку з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за І квартал 2015 року: по терміну сплати 30.06.2015: 257498,37 грн. з затримкою сплати 573 дні; 558083 грн. з затримкою сплати 573 дні; 311085,48 грн. з затримкою сплати 573 дні;

- рішення ДФС України від 20.05.2015 №102 про розстрочення грошового зобов`язання по рентній платі за користування надрами для видобування природного газу, договору Карлівської ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області від 19.05.2015 №9 в сумі 1226187,32 грн. по терміну сплати 20.07.2015: 448062,88 грн. з затримкою сплати 553 дні; 778124,44 грн. з затримкою сплати 553 дні;

- рішення ДФС України від 20.05.2015 №102 про розстрочення грошового зобов`язання по рентній платі за користування надрами для видобування природного газу, договору Карлівської ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області від 19.05.2015 №9 в сумі 1226187,32 грн. в частині нарахованих авансових внесків відповідно до податкового розрахунку з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за 1 квартал 2015 року по терміну сплати 30.07.2015: 357018,44 грн. з затримкою сплати 543 дні; 558083,40 грн. з затримкою сплати 543 дні; 311085,48 грн. з затримкою сплати 543 дні;

- поданої податкової декларації з рентної плати за березень 2016 року, зареєстрованої в Машинівському відділенні Карлівської ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області 20.04.2016 вх.№, терміном сплати 30.04.2016 в сумі: 229134,11 грн. з затримкою сплати 191 день; 872041,87 грн. з затримкою сплати 191 день; 93924,71 грн. з затримкою сплати 192 дні; 945,32 грн. з затримкою сплати 192 дні; 502544,93 грн. з затримкою сплати 192 дні; 31008,20 грн. з затримкою сплати 202 дні;

- поданої податкової декларації з рентної плати за квітень 2016 року, зареєстрованої в Машинівському відділенні Карлівської ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області 20.05.2016 вх.№908187404, терміном сплати 30.05.2016 в сумі:68375,94 грн. затримкою сплати 172 дні; 419,76 грн. з затримкою сплати 172 дні; 4908000 грн. з затримкою сплати 175 дні; 596,75 грн. з затримкою сплати 179 днів; 219161,27 грн. з затримкою сплати 179 днів; 31785,98 грн. з затримкою сплати 179 днів; 450983,83 грн. з затримкою сплати 182 дні; 9,72 грн. з затримкою сплати 186 днів; 5827,52 грн. з затримкою сплати 189 днів; 2,11 грн. з затримкою сплати 189 днів; 130198,87 грн. з затримкою сплати 196 днів; 329651,60 грн. з затримкою сплати 196 днів; 11321,90 грн. з затримкою сплати 196 днів; 226815,20 грн. з затримкою сплати 238 днів.

На підставі висновків контролюючого органу, які викладені у вказаному акті перевірки Головним управлінням ДФС у Полтавській області було прийнято податкове повідомлення-рішення від 28.03.2018 №, яким договору про спільну діяльність від 04.02.2004 №60 (уповноважена особа ТОВ Фірма "ХАС"), нарахований штраф у розмірі 1357739,89 грн. (а.с.27).

Копія вказаного податкового повідомлення-рішення рекомендованою поштовою кореспонденцією була направлена на адресу ТОВ Фірма "ХАС" як уповноваженої особи договору про спільну діяльність від 04.02.2004 №60.

Проте, рекомендована поштова кореспонденція була повернута на адресу контролюючого органу з відміткою "за закінченням встановленого строку зберігання" (а.с.27).

Як вбачається з інтегрованої картки договору про спільну діяльність від 04.02.2004 №60 - уповноваженої особи ТОВ Фірма "ХАС", з рентної плати за користування надрами для видобування природного газу станом на 31.12.2018 за відповідачем обліковується податковий борг у сумі 1357739,89 грн.

Вказані обставини стали підставою для звернення позивача до суду з вимогою про стягнення податкового боргу у примусовому порядку, з приводу чого суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Приписами підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу України визначено, що платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Відповідно до підпункту 14.1.156 пункту 14.1 статті 14 Податкового Кодексу України податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

Згідно підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового Кодексу України податковим боргом є сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно з пунктом 38.1 статті 38 Податкового Кодексу України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Відповідно до пункту 31.1 статті 31 Податкового Кодексу України строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно.

Згідно з положеннями статті 54 ПК України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо:

- платник податків не подає в установлені строки податкову (митну) декларацію, а при здійсненні заходів податкового контролю встановлено факти здійснення платником податків діяльності, що призвела до виникнення об`єктів оподаткування, наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу та наявності діючих (у тому числі призупинених) ліцензій на право здійснення діяльності з підакцизною продукцією, яка підлягає ліцензуванню згідно із законодавством;

- дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, або завищення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках;

- згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган;

- дані перевірок щодо утримання податків у джерела виплати, в тому числі податкового агента, свідчать про порушення правил нарахування, утримання та сплати до відповідних бюджетів податків і зборів, передбачених цим Кодексом, у тому числі податку на доходи фізичних осіб таким податковим агентом;

- результати митного контролю, отримані після закінчення процедури митного оформлення та випуску товарів, свідчать про заниження або завищення податкових зобов`язань, визначених платником податків у митних деклараціях.

Якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом.

Пунктом 56.1 статті 56 Податкового кодексу України визначено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Згідно з пунктом 56.18 статті 56 Податкового кодексу України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до пункту 58.3 статті 58 Податкового кодексу України (в редакції станом на момент прийняття відповідачем податкового повідомлення-рішення від 28.03.2018 №) податкове повідомлення-рішення вважається належним чином врученим платнику податків (крім фізичних осіб), якщо його надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Податкове повідомлення-рішення вважається надісланим (врученим) фізичній особі, якщо його вручено їй особисто чи її представникові, надіслано на адресу за місцем проживання або останнього відомого місцезнаходження фізичної особи з повідомленням про вручення або у порядку, визначеному пунктом 42.4 статті 42 цього Кодексу. У такому самому порядку надсилаються податкові вимоги та рішення про результати розгляду скарг.

У разі коли пошта не може вручити платнику податків податкове повідомлення-рішення або податкові вимоги, або рішення про результати розгляду скарги через відсутність за місцезнаходженням посадових осіб, їх відмову прийняти податкове повідомлення-рішення або податкову вимогу, або рішення про результати розгляду скарги, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога, або рішення про результати розгляду скарги вважаються врученими платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причин невручення.

Матеріали справи не містять доказів оскарження відповідачем податкових повідомлень-рішень від 28.03.2018 № в адміністративному або судовому порядку.

Враховуючи вказане, нараховане на підставі вищевказаного податкового повідомлення-рішення грошове зобов`язання є узгодженими.

Відповідно до пункту 59.1 статті 59 ПК України у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Податкова вимога не надсилається (не вручається), якщо загальна сума податкового боргу платника податків не перевищує двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. У разі збільшення загальної суми податкового боргу до розміру, що перевищує двадцять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, контролюючий орган надсилає (вручає) податкову вимогу такому платнику податків.

Згідно з пунктами 59.4 - 59.5 статті 59 Податкового кодексу України у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення.

У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Підпунктом 20.1.34 пункту 20.1 статті 20 Податкового Кодексу України (у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що контролюючі органи мають право звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.

Крім того, контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 60 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Відповідно абзацу першого пункту 95.3 статті 95 Податкового Кодексу України стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в органі, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Згідно з пунктом 95.4 статті 95 Податкового Кодексу України контролюючий орган на підставі рішення суду здійснює стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу за рахунок готівки, що належить такому платнику податків. Стягнення готівкових коштів здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Суд зазначає, що наявність податкового боргу у розмірі 1357739,89 грн. підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, а правомірність нарахування грошового зобов`язання за вищевказаним податковим повідомленням-рішенням платником податків (Товариством з обмеженою відповідальністю Фірма "ХАС" як уповноваженою особою за договором про спільну діяльність від 04.02.2004 №60) не спростована.

Враховуючи викладене та приймаючи до уваги дотримання контролюючим органом законодавчо встановленої процедури стягнення податкового боргу з платника податків, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення цього боргу з Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "ХАС" як уповноваженої особи за договором про спільну діяльність від 04.02.2004 №60.

Водночас, щодо позовних вимог про солідарне стягнення з відповідачів коштів у сумі податкового боргу у розмірі 1357739,89 грн. суд зазначає таке.

Відповідно до підпункту 14.1.139 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України для цілей оподаткування дві чи більше особи, які здійснюють спільну діяльність без утворення юридичної особи, вважаються окремою особою у межах такої діяльності.

Облік результатів спільної діяльності ведеться платником податку, уповноваженим на це іншими сторонами згідно з умовами договору, окремо від обліку господарських результатів такого платника податку.

Для цілей оподаткування господарські відносини між учасниками спільної діяльності прирівнюються до відносин на основі окремих цивільно-правових договорів.

Порядок податкового обліку та звітності про результати спільної діяльності встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Пунктом 64.6 статті 64 ПК України визначено, що на обліку у контролюючих органах повинні перебувати угоди про розподіл продукції, договори управління майном (крім договорів щодо операцій, визначених у другому реченні абзацу другого підпункту 5 пункту 180.1 статті 180 цього Кодексу) та договори про спільну діяльність на території України без створення юридичних осіб, на які поширюються особливості податкового обліку та оподаткування діяльності за такими договорами (угодами), визначені цим Кодексом.

У контролюючих органах не обліковуються договори про спільну діяльність, на які не поширюються особливості податкового обліку та оподаткування спільної діяльності, визначені цим Кодексом. Кожен учасник таких договорів перебуває на обліку у контролюючих органах та виконує обов`язки платника податків самостійно.

Взяття на облік договору або угоди здійснюється шляхом додаткового взяття на облік управителя майна, учасника договору про спільну діяльність або угоди про розподіл продукції як платника податків - відповідального за утримання та внесення податків до бюджету під час виконання договору або угоди.

Отже, з наведених положень вбачається, що дві чи більше особи, які уклали договір про спільну діяльність без утворення юридичної особи, для цілей оподаткування вважаються окремою особою, а договір про спільну діяльність береться на окремий податковий облік шляхом додаткового взяття на облік особи, визначеної таким договором в якості уповноваженої за утримання та внесення до бюджету податків, яка і вважається платником податків у межах спільної діяльності.

Підпунктом 252.1.3 пункту 252.1 статті 252 ПК України чітко визначено, що платником рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин під час виконання договорів про спільну діяльність без утворення юридичної особи є уповноважена особа - один із учасників такого договору, на якого згідно з його умовами покладено обов`язок нарахування, утримання та внесення податків і зборів до бюджету з єдиного поточного рахунку спільної діяльності (далі - уповноважена особа), за умови, що один з учасників зазначеного договору має відповідний спеціальний дозвіл.

При цьому, Податковим кодексом України окремо врегульовано процедуру погашення податкового боргу, який виник у зв`язку зі здійсненням спільної діяльності.

Так, пунктом 87.12 статті 87 ПК України визначено, що у разі якщо податковий борг виник за операціями, що виконувалися в межах договорів про спільну діяльність, джерелом погашення такого податкового боргу є майно платників податків, що є учасниками такого договору.

Згідно з пунктом 88.3 статті 88 ПК України у разі якщо податковий борг виник за операціями, що виконувалися в межах договорів про спільну діяльність, у податкову заставу передається майно платника податків, який згідно з умовами договору був відповідальним за перерахування податків до бюджету та/або майно, яке внесене у спільну діяльність та/або є результатом спільної діяльності платників податків. У разі недостатності майна такого платника податків у податкову заставу передається майно інших учасників договору про спільну діяльність у розмірах, пропорційних їх участі у такій спільній діяльності.

Наведені норми визначають лише джерело погашення податкового боргу, який виник у зв`язку з провадженням спільної діяльності, а також майно, яке передається у податкову заставу з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, проте не змінюють дій контролюючого органу, які він повинен здійснити задля погашення такого боргу.

Так, положеннями вищевказаної статті 95 Податкового кодексу України визначено, що контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу. Рішення контролюючого органу підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу та скріплюється гербовою печаткою контролюючого органу. Перелік відомостей, які зазначаються у такому рішенні, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Отже, первинним етапом стягнення податкового боргу є отримання контролюючим органом рішення суду про стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків. При цьому таким платником у даному випадку, з урахуванням вказаного вище підпункту 252.1.3 пункту 252.1 статті 252 ПК України, є Товариство з обмеженою відповідальністю Фірма "ХАС" як уповноважена особа за договором про спільну діяльність від 04.02.2004 №60.

У разі ж недостатності таких коштів податковий борг може бути погашений шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Зміст вищенаведеної статті 88 ПК України визначає певну черговість передачі майна у податкову заставу у випадку виникнення податкового боргу за операціями, які виконувались у межах договорів про спільну діяльність. Так, спочатку у податкову заставу передається майно платника податків, який згідно з умовами договору був відповідальним за перерахування податків до бюджету та/або майно, яке внесене у спільну діяльність та/або є результатом спільної діяльності платників податків; а у випадку недостатності такого майна - інших учасників договору про спільну діяльність у розмірах, пропорційних їх участі у такій спільній діяльності.

При цьому, контролюючим органом має бути доведено вжиття всіх заходів для виявлення відсутності у ТОВ «Фірма «ХАС» майна, яке б мало бути передано у податкову заставу, а також доведено обставини встановлення відсутності майна, яке внесене у спільну діяльність та/або є результатом спільної діяльності платників податків. Саме за умов відсутності вказаних видів майна, вказані норми надають право податковому органу здійснювати дії щодо опису у податкову заставу майна інших учасників договору про спільну діяльність. Така процедура чітко передбачена пунктом 88.3 ст. 88 ПК України та продиктована особливостями оподаткування операцій за договорами про спільну діяльність.

Саме такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 15.02.2018 у справі №826/10257/16, який підлягає обов`язковому врахуванню у спірних правовідносинах.

При цьому, постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.06.2017, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 14.09.2017, а також постановою Верховного Суду від 15.02.2017 було визнано протиправним та скасовано рішення ОДПІ про опис майна що перебуває у власності (господарському віданні або оперативному управлінні) ПАТ Укргазвидобування у податкову заставу від 23.06.2016 № 1869/10/16-12-17-24.

Тобто, будь-які правові підстави для стягнення заборгованості з АТ Укргазвидобування за Договором про спільну діяльність відсутні.

У зв`язку з цим суд не погоджується з твердженнями позивача у цій справі про необхідність звернення стягнення у рахунок погашення податкового боргу Товариства з обмеженою відповідальністю Фірми "ХАС" на кошти інших платників учасників договору про спільну діяльність № 60 ТОВ Фірма ХАС та АТ Укргазвидобування.

Солідарна відповідальність учасників спільної діяльності передбачена Цивільним кодексом України та застосовується до учасників спільної діяльності за зобов`язаннями, які виникають із господарських та цивільних правовідносин.

При цьому, відповідно до вимог частини 2 статті 1 Цивільного кодексу України до майнових відносин, заснованих на адміністративному або іншому владному підпорядкуванні однієї сторони другій стороні, а також до податкових, бюджетних відносин цивільне законодавство не застосовується.

Згідно з пунктом 7.3 статті 7 Податкового кодексу України будь-які питання щодо оподаткування регулюються цим Кодексом і не можуть встановлюватися або змінюватися іншими законами України, крім законів, що містять виключно положення щодо внесення змін до цього Кодексу та/або положення, які встановлюють відповідальність за порушення норм податкового законодавства.

Таким чином, солідарну відповідальність учасники спільної діяльності несуть виключно за зобов`язаннями, які виникли із господарських та цивільних правовідносин. Положення відповідних статей Цивільного кодексу України не можуть бути застосовані до правовідносин, пов`язаних з стягненням податкового боргу.

Податкове законодавство надає право контролюючому органу на стягнення грошових коштів з метою погашення податкового боргу виключно з платника податків, який має податковий борг та не надає повноважень контролюючому органу на звернення до суду з вимогою про солідарне стягнення податкової заборгованості з окремих платників податків, навіть якщо вони є учасниками спільної діяльності.

При цьому суд вважає непереконливими посилання позивача на постанову Верховного Суду від 17.11.2020 у справі №820/6620/16, оскільки у вказаній постанові не зазначено обґрунтування тверджень про можливість застосування у податкових правовідносинах солідарного стягнення податкового боргу, з огляду на вказані вище положення статті 1 Цивільного кодексу України, яка імперативно закріплює, що ЦК України не поширюється на відносини у сфері оподаткування.

Крім того, правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 17.11.2020 у справі №820/6620/16, прямо суперечить висновку Верховного Суду, викладеному у постанові Суду від 15.02.2018 у справі №826/10257/16.

Згідно з частиною першою статті 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

За таких обставин, враховуючи відсутність сталої позиції Верховного Суду у питанні можливості застосування у податкових правовідносинах положень Цивільного кодексу України в частині солідарного стягнення заборгованості, суд на підставі п.п.4.1.1 п.4.1 ст. 4 та п.56.21 ст.56 ПК України вважає за доцільне застосувати у спірних правовідносинах найбільш сприятливу для платника податків правову позицію, за якою у контролюючого органу відсутнє право на звернення до суду з вимогою про солідарне стягнення податкової заборгованості з окремих платників податків, навіть якщо вони є учасниками спільної діяльності.

Отже, кошти у сумі податкового боргу у розмірі 1357739,89 грн. підлягають стягненню з рахунків у банках, що обслуговують платника податків Товариство з обмеженою відповідальністю Фірма "ХАС", як уповноважену особу за договором про спільну діяльність від 04.02.2004 №60.

Стосовно тверджень АТ "Укргазвидобування" про відсутність у позивача права на звернення до суду у зв`язку з відкликанням податкової вимоги суд зазначає таке.

Так, контролюючим органом було виставлено ТОВ "Фірма "ХАС" податкову вимогу від 31.07.2015 №35-23, якою визначено до сплати борг у сумі 3756842,53 грн.

Вказана вимога була отримана відповідачем 04.08.2015, про що свідчить рекомендоване поштове повідомлення з відміткою про вручення (а.с.28).

Відповідно до пункту 60.1 статті 60 Податкового кодексу України податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо: сума податкового боргу самостійно погашається платником податків або органом стягнення; контролюючий орган скасовує раніше прийняте податкове повідомлення-рішення про нарахування суми грошового зобов`язання або податкову вимогу; контролюючий орган зменшує нараховану суму грошового зобов`язання раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення або суму податкового боргу, визначену в податковій вимозі; рішенням суду, що набрало законної сили, скасовується повідомлення-рішення контролюючого органу або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі; рішенням суду, що набрало законної сили, зменшується сума грошового зобов`язання, визначена у податковому повідомленні-рішенні контролюючого органу, або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі.

Відповідно до інтегрованої картки договору про спільну діяльність від 04.02.2004 №30 - уповноважена особа ТОВ Фірма "ХАС", з рентної плати за користування надрами для видобування природного газу станом на 31.03.2016 у платника податку рахувалась переплата у розмірі 1,54 грн.

Суд зазначає, станом на 31.06.2016 сума самостійно нарахованого платником податків по розрахунках сума грошового зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування природного газу була розстрочена контролюючим органом, що не є в розумінні вимог ст.60 Податкового кодексу України підставою для визнання податкової вимоги відкликаною, оскільки не свідчить про припинення існування податкового боргу.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Під час розгляду справи відповідачами не було надано доказів сплати у добровільному порядку суми грошового зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування природного газу у розмірі 1357739,89 грн.,

Таким чином, враховуючи підтвердження матеріалами справи наявності податкового боргу та дотримання контролюючим органом законодавчо встановленої процедури стягнення податкового боргу, суд дійшов висновку щодо необхідності часткового задоволення позову та стягнення податкового боргу з рахунків Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "ХАС", відкритих у банках, обслуговуючих такого платника податків.

Відповідно до частини другої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також враховуючи відсутність витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити частково.

2. Стягнути з рахунків у банках, що обслуговують Товариство з обмеженою відповідальністю Фірма "ХАС", податковий борг з рентної плати за користування надрами для видобування природного газу у загальній сумі 1357739,89 грн. (один мільйон триста п`ятдесят сім тисяч сімсот тридцять дев`ять грн. 89 коп.).

3. В іншій частині в позові відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Дудін С.О.