Справа № 280/905/21
Суддя: Конишева Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

05 квітня 2021 року (10 год. 59 хв.)Справа № 280/905/21 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд

у складі головуючого судді Конишевої О.В.,

за участю секретаря судового засідання Ніколенко К.В.,

представників сторін:

позивача Бурцева І.Ю.,

відповідача Лисенко С.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄПК Україна» (69014, м. Запоріжжя, вул. Олексія Поради, буд. 52, )

до Дніпровської митниці Держмитслужби (49038, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, 22, )

про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

02.02.2021 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄПК Україна» (далі позивач) до Дніпровської митниці Держмитслужби (далі відповідач), відповідно до якого позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA 110230/2020/000341/2 від 28 грудня 2020 року, прийняте Дніпровською митницею Держмитслужби;

визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 110230/2020/00769 від 28 грудня 2020 року, прийняту Дніпровською митницею Держмитслужби.

Крім того, просить суд стягнути судовий збір за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що позивачем надано всі передбачені чинним законодавством документи на підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, а посилання митного органу на виявлені під час перевірки поданих документів розбіжності є безпідставними. Просить позов задовольнити.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому висловлює незгоду із заявленими позовними вимогами з тих підстав, що в документах, поданих позивачем до митного оформлення на підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, виявлено розбіжності, які мали вплив на правильність визначення митної вартості товару, у зв`язку з чим витребувано додаткові документи. Однак декларант відмовився від надання в повному обсязі документів, які підтверджують митну вартість. Враховуючи, що позивачем не підтверджено заявлену митну вартості імпортованого товару, підстави для оформлення товару за визначеною ним митною вартістю були відсутні, що зумовило прийняття митницею оскаржуваних рішень. Просить в задоволенні позову відмовити.

Ухвалою суду від 08.11.2020 відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання на 01.03.2020.

Протокольною ухвалою суду від 01.03.2020 підготовче засідання відкладено на 23.03.2021.

Протокольною ухвалою суду від 23.03.2021 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті на 05.04.2021.

У судовому засіданні 05.04.2021 представники сторін підтримали свої вимоги та заперечення з підстав, викладених у заявах по суті справи.

Заслухавши пояснення представників сторін, безпосередньо дослідивши надані до матеріалів справи докази, суд встановив такі обставини.

До митного контролю та митного оформлення 28.12.2020 декларантом було надіслано засобами електронного зв`язку згідно зі ст. 257 Митного кодексу України (далі МК України) митну декларацію в режимі ІМ 40, якій присвоєно № 110230/2020/028575 на товар: «підшипники з циліндричними роликами:30-232726Е2М -588шт;30-42726Е2М -588шт. Являє собою підшипник кочення роликовий радіальний з короткими циліндричними роликами. Використ. в буксах пасажирських і вантажних вагонів. Виробник Акціонерне товариство "ЄПК Степногорськ", Казахстан. Країна виробництва KZ/Торговельна марка ерk».

Разом з митною декларацією позивачем для митного оформлення товару надано пакет документів, а саме:

1. Електронний рахунок-фактуру № ESF-83-20 від 20 грудня 2020

року.

2. Міжнародну товарно-транспортну накладну № 0001302 від 20 грудня 2020 року.

3. Платіжне доручення № 277 від 01 вересня 2020 року.

4. Накладну на відпуск товарів на сторону № 603 від 20 грудня 2020 року.

5. Довідку № 069 від 07 грудня 2020 року на підтвердження транспортних витрат у розмірі ЗО 198 грн. 00 коп.

6. Заявка № 69 від 07 грудня 2020 року.

7. Рахунок-фактура № 635 від 28 грудня 2020 року.

8. Картка рахунку № 281 (232726Е) від 01.09.2020 року.

9. Картка рахунку № 281 (42726Е2) від 31.08.2020 року.

10. Картка рахунку №281 (232736) від 01.09.2020 року.

11. Картка рахунку № 281 (42726Е) від 31.08.2020 року.

12. Оборотно-сальдова відомість по рахунку № 281 від 31.08.2020 року.

13. Оборотно-сальдова відомість по рахунку № 281 від 01.09.2020 року.

14. Видаткова накладна № 1688 від 10 вересня 2020 року.

15. Протокол узгодження цін № 1 від 06.08.2020 року.

16. Специфікація № 2 від 25.08.2020 року.

17. Специфікацію № 3 від 01.09.2020 року.

18. Додаткова угода № 1 від 31.03.2020 року.

19. Контракт № 495 від 30 березня 2020 року.

20. Договір № 02/2019 на проведення митних формальностей від 02 січня 2019 року.

21. Договір транспортного експедирування № 010419 від 01 квітня 2019 року.

22. Заява на проведення фітосанітарних процедур до ГУ Держпродспоживслужби в Запорізькій області № 6428997.

23. Сертифікат про проходження товару форми СТ-1 № KZ UA 0 103 02992 від 21.12.2020

року.

24. Лист № 693 від 21 серпня 2020 року.

25. Лист № 694 від 21 серпня 2020 року.

26. Технічний опис від 20 серпня 2020 року.

27. Митна декларація № 55204/191120/0008424 від 21.12.2020 року.

28. Митна декларація UA110230.2020.028575 від 28.12.2020 року.

За результатами контролю із застосуванням системи управління ризиками за допомогою АСА УР за митною декларацією згенеровано обов`язкову форму контролю правильності визначення митної вартості товарів.

За результатами перевірки поданих позивачем до митного оформлення документів митний орган дійшов висновку, що надані на підтвердження заявленої митної вартості документи містять розбіжності, а саме:

Поставка товару здійснюється згідно контракту №495 від 30.03.2020. Відповідно до п.7.4 контракту №495 від 30.03.2020 в ціну товару, який поставляється включається вартість пакування, але відсутні документи в яких виділено вартість пакування, що унеможливлює перевірити складові митної вартості (неможливість виділення із заявленої ціни товару вартості пакування, не дає можливості перевірити й оцінити фактурну (дійсну) вартість товару, а також установити фактичний розмір витрат на пакування, з урахуванням яких було сформовано митну вартість оцінюваного товару).

В платіжному дорученні в іноземній валюті від 01.09.2020 №277 в графі «Призначення платежу» зазначений зовнішньоекономічний контракт №495 від 30.03.2020 та специфікації №2, 3, проте не зазначена дата специфікацій до контракту, що не дає можливості однозначно ідентифікувати партію товару.

В інвойсі від 20.12.2020 №ЕБР-83-209591 в розділі Р «реквизиты документов, подтверждающих поставку товаров, работ, услуг» зазначена накладна на відпуск товарів на сторону від 20.11.2020 №603, проте до митного оформлення надано накладну на відпуск товарів на сторону від 20.12.2020 №603.

28 грудня 2020 року митницею направлено декларанту електронне повідомлення № 594592 з вимогою надати додаткові документи (для здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару), а саме: 1) виписку з бухгалтерської документації, 2) каталоги, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини. У повідомленні також зазначено, що згідно з ч. 6 ст. 53 Митного кодексу України, декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару. Виконати дані вимоги вказано протягом десяти календарних днів.

У відповідь на вищевказане повідомлення представником декларанта надано лист від AO «ЕПК Степногорськ» № 14/11-5292 від 28.12.2020 та зазначено про неможливість надання додаткового пакету документів, так як з обсягу раніше наданих документів можливо встановити митну вартість товару (декларантом надано вичерпний та достатній пакет документів).

28 грудня 2020 року надійшло повідомлення від митниці декларанту № 594627, згідно з яким використано наявну у митниці інформацію щодо продажу на експорт в Україну подібного за ціною угоди на умовах поставки РСА з урахуванням всіх складових на рівні 2, 77 дол. США/кг співставних обсягах та комерційних рівнях за ціною угоди час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього за митними деклараціями, які долучені до матеріалів справи.

28 грудня 2020 року Дніпровською митницею Державної митної служби України прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів № UА 110230/2020/000341/2 та митну вартість однієї одиниці товару визначено за резервним методом на рівні 205,7433 руб. РФ за одиницю , внаслідок чого загальна вартість товару з суми 3 324 864, 13 руб. РФ збільшилася до 4 147 094, 17 руб. РФ.

Коригування митної вартості товару стало підставою для прийняття картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА 110230/2020/00769 від 28 грудня 2020 року. В картці відмови вказано декларанту подати нову митну декларацію враховуючи коригування митної вартості на підставі Рішення про коригування митної вартості товарів № UА 110230/2020/000341/2 від 28 грудня 2020 року.

В свою чергу, Позивачем подано митну декларацію № UА 110230/2020/028620 від 28 грудня 2020 року з урахуванням вищевказаного Рішення про коригування митної вартості, яку сплачено Позивачем у повному обсязі (що підтверджується платіжним дорученням копія якого надається).

Не погодившись з рішенням про коригування митної вартості товару та карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з того, що відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (частина 2 статті 1 Митного кодексу України).

Згідно з ч.1 ст.246 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч.1 ст.248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Відповідно до ст.49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч.1 ст.51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Частиною 1 ст.52 Митного кодексу України визначено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ч.2 ст.52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом;

2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно з ч.1 ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (ч.2 ст.53 Митного кодексу України).

Відповідно до ч.3 ст.53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (ч.5 ст.53 Митного кодексу України).

За правилами ч.6 ст.53 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Частиною 1 ст. 54 Митного кодексу України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до ч.2 ст. 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Згідно з ч.3 ст.54 Митного кодексу України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частиною 6 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

За положеннями ч.1 ст. 55 Митного кодексу України рішення про коригування митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

При цьому, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування (частина 2 статті 55 Митного кодексу України).

За визначенням, наведеним у ч. 1 ст. 256 Митного кодексу України, відмова у митному оформленні це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.

Відповідно до ч.12 ст. 264 Митного кодексу України у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів.

Аналіз вказаних норм дозволяє дійти висновку, що до виключної компетенції митних органів відноситься вирішення питання перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості, а також самостійного її визначення у встановлених законом випадках.

При цьому митний орган перевіряє правильність визначення саме числового значення і складових митної вартості товару, заявленого декларантом до митного оформлення, достовірність та точність заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, та відсутність обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у вищезазначених нормах.

Сумніви у достовірності поданих декларантом відомостей можуть бути зумовлені, зокрема, неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

З огляду на наведені норми, суд також зазначає, що основним методом визначення митної вартості товарів є метод за ціною договору, а обов`язок доведення митної вартості товару покладається саме на декларанта.

При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.

Судом встановлено, що 30 березня 2020 року між Акціонерним товариством «ЄПК Степногорськ» як Продавцем та Товариством з обмеженою відповідальністю «ЄПК Україна» як Покупцем укладено Контракт № 495 (далі - Контракт).

Відповідно до п. 1.1. Контракту Продавець зобов`язаний передати у власність Покупця товар в кількості та асортименті згідно зі Специфікацією до цього Контракту, а Покупець зобов`язаний прийняти товар та сплатити його вартість.

Пунктом 1.2. Контракту встановлено, що загальні умови поставки визначаються цим Контрактом, а конкретні умови поставки відповідної партії товару визначаються Сторонами у Специфікаціях, які є невід`ємною частиною контракту.

30 березня 2020 року до Контракту Сторонами укладено Додаткову угоду № 1, якою змінено реквізити Покупця, інші умови залишилися без змін.

25 серпня 2020 року між Продавцем та Покупцем підписано Специфікацію № 2 до Контракту, відповідно до умов якої ця Специфікація визначає кількість, асортимент, ціну та умови поставки товару між Продавцем та Покупцем.

Специфікацією № 2 встановлено умови поставки: відвантаження товару автомобільним транспортом FCA-Степногорськ, вантажоодержувач - TOB «ЄПК Україна», строк поставки (вересень - жовтень 2020 року). В Специфікації №2 погоджено асортимент та ціну на товар:

1) підшипник 30-42726Е2М у кількості 2 520 штук, ціна з ПДВ 0 % - 2 760 руб. РФ за одну штуку, а всього - 6 955 200 руб. РФ;

2) підшипник 30-232726Е2М у кількості 2 940 штук, ціна з ПДВ 0 % - 2 760 руб. РФ за одну штуку, а всього - 8 114 400 руб. РФ,

загальною вартістю 15 069 600 руб. РФ.

01 вересня 2020 року між Продавцем та Покупцем підписано Специфікацію № 3 до Контракту, встановлено умови поставки: відвантаження товару автомобільним транспортом FCA-Степногорськ, вантажоодержувач - TOB «ЄПК Україна, строк поставки (жовтень- грудень 2020 року). В Специфікації №3 погоджено асортимент та ціну на товар:

1) підшипник 30-42726Е2М у кількості 7 056 штук, ціна з ПДВ 0 % - 2 760 руб. РФ за одну штуку, а всього - 19 474 560 руб. РФ;

2) підшипник 30-232726Е2М у кількості 2 940 штук, ціна з ПДВ 0 % - 2 760 руб. РФ за одну штуку, а всього - 19 474 560 руб. РФ, загальною вартістю 38 949 120 руб. РФ.

Як зазначає позивач, поставка товару передбаченого Специфікацією № 2, 3 відбулась тринадцятьма партіями. В даній справі розглядаються обставини поставки однієї спірної партії товару за декларацією яка була подана позивачем до митного органу.

18 листопада 2020 року Акціонерним товариством «ЄПК Степногорськ» виставлено позивачу електронний рахунок-фактуру № ESF-83-206591 на поставку товару: підшипник з циліндричними роликами 30-42726Е2М у кількості 588 штук, загальною вартістю 1 622 880 руб. РФ; підшипник з циліндричними роликами 30-232726Е2М у кількості 588 штук, загальною вартістю 1 622 880 руб. РФ.

Вартість товару сплачено позивачем у повному обсязі 01 вересня 2020 року платіжним дорученням в іноземній валюті № 277, платіж на загальну суму поставки відповідно до Специфікації № 2 та № 3 - 54 018 720 руб. РФ (відповідно до п. 6.1. Контракту умови оплати: 100 % попередня оплата протягом 30 календарних днів з моменту підписання кожної Специфікації до Контракту).

Відповідно до МД № 110230/2020/028575 від 28.12.2020 зазначена ціна товару 3 245 760,00 руб. РФ за товар (підшипник з циліндричними роликами 30-42726Е2М у кількості 588 одиниць та підшипник з циліндричними роликами 30-232726Е2М у кількості 588 одиниць), ціна товару за одну одиницю відповідно до специфкацій №2 та №3 складає 2 760, 00 руб РФ.

Тобто (588шт.+588шт.) Х 2760,00 руб= 3 245 760,00 руб.РФ.

Відповідно до специфікації № 3 строк поставки жовтень-грудень2020, що відповідає періоду поставки товару відповідно до МД № 110230/2020/028575 від 28.12.2020.

Так як вартість товару сплачено позивачем у повному обсязі 01 вересня 2020 року платіжним дорученням в іноземній валюті № 277, на загальну суму поставки відповідно до Специфікації № 2 та № 3 - 54 018 720 руб. РФ, що відповідає умовам Контракту, відповідно суд вважає, що відповідач мав всі необхідні документи для визначення митної вартості товару за ціною договору.

З приводу тих підстав які були зазначені відповідачем щодо виявлених недоліків.

Щодо виявленого відповідачем недоліка, з приводу відсутності документів в яких виділено вартість пакування, що унеможливлює перевірити складові митної вартості (неможливість виділення із заявленої ціни товару вартості пакування, не дає можливості перевірити й оцінити фактурну (дійсну) вартість товару, а також установити фактичний розмір витрат на пакування, з урахуванням яких було сформовано митну вартість оцінюваного товару).

Згідно п. 7.4. Контракту №495 від 30.03.2020 встановлено, що вартість пакування товару входить до його вартості. В свою чергу, п. 7.2. Контракту передбачено, що на кожну партію товару, що поставляється, Продавець зобов`язаний скласти пакувальний лист, в якому зазначаються найменування товару, тип, кількість, кількість ящиків, вага нетто та брутто.

Згідно з ч. 10 ст. 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, серед іншого: вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням.

Тобто відповідно до положень пункту 2 частини десятої статті 58 МК вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, підлягає окремому документальному підтвердженню як складова митної вартості, лише у разі, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 29 липня 2020 року у справі №420/1709/19.

Виходячи з аналізу наведених норм МК України та п. 7. 4. Контракту, вартість пакування товару не є окремою складовою митної вартості товару та не потребує окремого документального підтвердження.

Суд погоджується з позивачем з огляду на те, що в Контракті чітко зазначено, що в ціну товару включена вартість пакування. Оскільки окрема їх вартість не визначається, то і необхідність подання документів в яких виділено вартість пакування не є обов`язковим.

Щодо аргументу відповідача, що в платіжному дорученні в іноземній валюті від 01.09.2020 №277 в графі «Призначення платежу» зазначений зовнішньоекономічний контракт №495 від 30.03.2020 та номер специфікації №2, 3, проте не зазначена дата специфікацій до контракту, що не дає можливості однозначно ідентифікувати партію товару.

З цього приводу суд зазначає, що відсутність дати на специфікації не впливає на правильність обчислення митної вартості товару.

Крім того, в матеріалах справи наявні копії специфікації №2 від 25.08.2020 (термін поставки зазначений вересень-жовтень 2020) та специфікації №3 від 07.09.2020 (термін поставки зазначений жовтень грудень 2020). Декларація була подана 28.12.202, що надає можливість митному органу встановити період поставки.

З урахуванням викладеного суд вважає, що незначний недолік як відсутність дати Специфікації № 2, № 3 у платіжному дорученні не свідчить про неможливість ідентифікувати партію поставленого товару, тому суд погоджується з позивачем, що у відповідача були відсутні підстави для висновку про необґрунтованість заявленої позивачем митної вартості.

З приводу того, що в інвойсі від 20.12.2020 №ESF-83-209591 в розділі Р «реквизиты документов, подтверждающих поставку товаров, работ, услуг» зазначена накладна на відпуск товарів на сторону від 20.11.2020 №603, проте до митного оформлення надано накладну на відпуск товарів на сторону від 20.12.2020 №603.

До матеріалів справи була долучена накладна на відпуск товарів на сторону від 20.12.2020 №603, відповідно до якої товар та ціна відповідають тому товару і ціні які зазначенні в інших документах поданих позивачем до митного оформлення , в тому числі і митній декларації. Тому суд вважає, це технічною помилкою, яка дійсно могла викликати сумнів у відповідача, однак це не заважало йому перевірити правильності визначення позивачем митної вартості товару.

Щодо застосування відповідачем під час коригування митної вартості партії товару, резервного методу.

Верховний Суд у постанові від 29.09.2020 по справі №520/7041/19 звернув увагу на те, що рішення про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу якщо містить не лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, а й порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервним методом.

В рішенні про коригування митної вартості зазначено, що митна вартість товару, що імпортується, визначається із застосуванням резервного методу згідно з наявною у митного органу наявна інформація щодо продажу на експорт в Україну подібного товару за ціною угоди на умова поставки FCA з урахуванням всіх складових на рівні 2, 77 дол. США/кг співставних обсягах та комерційних рівнях за ціною угоди, час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним.

Відповідачем до матеріалів справи були долучені митні декларації, які відповідач використовував при застосування резервного методу.

Згідно поданої позивачем декларації розмитнено наступний товар, придбаний TOB «ЄПК Україна» у TOB «Торговий дім ЄПК», м. Москва, Російська Федерація: підшипники кулькові з зовнішнім діаметром 31,8 мм.

Придбання вказаного товару з боку TOB «ЄПК Україна» мало місце на підставі укладеного ним як Покупцем та TOB «Торговий дім ЄПК», м. Москва, Росія, як Продавцем Контракту № 742/901/17 від 02 листопада 2017 року.

Суд погоджується з позивачем, що товар за митною декларацією UA 110230/2020/028575 від 28 грудня 2020 року та митною декларацією № UA 110230/2020/015741 від 20 липня 2020 року, не є подібним між собою.

Товар придбано Позивачем у різних Продавців. AT «ЄПК Степногорськ» є безпосередньо виробником товару, а TOB «Торговий дім ЄПК» є продавцем товару, що обґрунтовує вартість товару за нижчою ціною від виробника.

Товар по обом деклараціям це підшипники, однак, не аналогічні, і хоча й відносяться до однієї конструктивної групи, а саме підшипників роликових радіальних з коротким циліндричним роликом та відповідно, мають однаковий код УКТЗЕД . Але, зазначені підшипники мають відмінні один від одного геометричні характеристики, розраховані під різні робочі навантаження і вузли їх експлуатації, що суттєво впливає на вартість товару.

Зазначені позивачем аргументи не були спростовані відповідачем під час розгляду справи.

З огляду на викладене вище, суд вважає, що контролюючий орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору.

Підсумовуючи вищевикладене, суд доходить до висновку, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товару є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Оскільки причини відмови, викладені в оскаржуваній картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення , є аналогічними причинам, викладеним в рішенні про коригування митної вартості товарів, така картка також має протиправний характер та підлягає скасуванню.

Відповідно до ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням з`ясованих обставин та досліджених письмових доказів суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250,255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄПК Україна» (69014, м. Запоріжжя, вул. Олексія Поради, буд. 52, ) до Дніпровської митниці Держмитслужби (49038, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, 22, ) задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA 110230/2020/000341/2 від 28 грудня 2020 року.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Дніпровської митниці Держмитслужби № UA 110230/2020/00769 від 28 грудня 2020 року.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄПК Україна» (69014, м. Запоріжжя, вул. Олексія Поради, буд. 52, ) понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 4540,00 грн. (чотири тисячі п`ятсот сорок гривень 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби (49038, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, 22, ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Перехідних положень КАС України рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення виготовлено в повному обсязі 09.04.2021.

Суддя О.В. Конишева