Справа № 340/1430/21
Суддя: О.В. Кравчук
Дата ухвалення: 2021-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

05 квітня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/1430/21

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Кравчук О.В., перевіривши матеріали

позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 )

до Кіровоградської обласної прокуратури (, адреса: 25/6, вул. Велика Пермська, 4, м. Кропивницький)

про визнання бездіяльності протиправною, стягнення вихідної допомоги та середнього заробітку за час затримки виплати вихідної допомоги,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Кіровоградської обласної прокуратури щодо ненарахування та невиплати вихідної допомоги при звільненні в розмірі середньомісячного заробітку;

- стягнути з відповідача вихідну допомогу при звільненні у розмірі 21910,81 грн.;

- стягнути з відповідача середній заробіток за час затримки виплати вихідної допомоги при звільненні за період з 01.05.2020 року по день ухвалення судом рішення, виходячи з середньоденного заробітку 1068,82 грн., за кожен день такої затримки.

Пункт 3 частини першої статті 171 КАС України зобов`язує суддю після одержання позовної заяви з`ясувати, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Так, частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачка документу про сплату судового збору не надала, оскільки вважає, що звільнена від його сплати на підставі пункту 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI (далі - Закон №3674-VI).

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону №3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах, зокрема, про стягнення заробітної плати.

Позивачка просить визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо ненарахування та невиплати вихідної допомоги при звільненні в розмірі середньомісячного заробітку; стягнути вихідну допомогу при звільненні у розмірі 21910,81 грн. та середній заробіток за час затримки виплати такої вихідної допомоги при звільненні.

Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 18 березня 2020 року (справа №711/4010/13-ц) вихідна допомога та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні (зокрема, і за час затримки виплати такої допомоги) не належать до структури заробітної плати, тобто не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є іншою заохочувальною чи компенсаційною виплатою, що входить до такої структури.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 07 липня 2020 року у справі №813/2558/13-а.

Отже, пільга щодо увільнення від сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір", не поширюється на вимоги ОСОБА_1 , заявлені в даному позові.

Відповідно до вимог частини першої та підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" з 1 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2270 гривень.

Позивачкою висунуті позовні вимоги майнового характеру, а саме: стягнення вихідної допомоги при звільненні у розмірі 21910,81 грн та середнього заробітку за весь час затримки виплати вихідної допомоги.

Відповідно до пунктів 3-4 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Зі змісту заявлених позовних вимог достеменно неможливо визначити ціну позову в частині стягнення з відповідача суми середнього заробітку. За таких умов позивач має сплатити судовий збір, визначивши його розмір відповідно до вищевказаної норми закону, або надати суду копію позовної заяви (уточнення вимог) з розрахунком середнього заробітку.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому, за частиною першою статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Так, позивачка зазначає, що Наказом прокурора Кіроворадської області від 29 квітня 2020 року №94к її було звільнено з посади прокурора відділу нагляду за додержанням територіальними органами поліції при проваджені досудового розслідування та підпримання державного обвинувачення управління нагляду у кримінальному провадженні прокуратури на підставі п.9 ч.1 ст.51 Закону України «Про прокуратуру» з 30 квітня 2020 року.

Цим же наказом Відділу фінансування та бухгалтерського обліку прокуратури Кіровоградської області було наказано провести остаточний розрахунок з ОСОБА_1 та виплатити їй усі належні при звільненні виплати.

ОСОБА_1 підтверджує, що напередодні звільнення з нею проведено розрахунок шляхом зарахування грошових коштів на картковий рахунок у АТ "Райффайзен Банк Аваль".

Отже, про невиплату спірної допомоги позивачка могла (та повинна була) дізнатись у день проведення з нею розрахунку при звільненні.

За таких умов суд вважає необґрунтованими посилання ОСОБА_1 на те, що про порушення своїх прав щодо невиплати вихідної допомоги при звільненні вона дізналася з листа Кіровоградської обласної прокуратури від 03 березня 2021 року №27-36вих-21.

Положення частини другої статті 233 КЗпП України є незастосовними до спірнимх правовідносин, оскільки це не відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постанові у справі № 711/4010/13-ц від 18 березня 2020 року, згідно якої вихідна допомога не належить до структури заробітної плати, тобто не є основною чи додатковою заробітною платою.

Відповідно до частин першої, п`ятої статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Виходячи з аналізу наведених норм КАС України, для звернення до адміністративного суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, який за заявою учасника справи може бути поновлений, якщо суд визнає причини його пропуску поважними.

Натомість ОСОБА_1 , звернувшись до суду 31 березня 2021 року, пропустила встановлений КАС України місячний строк звернення до суду та не надала заяву про поновлення такого строку.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на виявлену судом невідповідність позовної заяви вимогам КАС України, наразі адміністративний позов ОСОБА_1 належить залишити без руху та встановити позивачці строк для усунення вказаних недоліків.

Виходячи з викладеного та керуючись статтями 160, 161, 171, 172, 169, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кіровоградської обласної прокуратури про визнання бездіяльності протиправною, стягнення вихідної допомоги та середнього заробітку за час затримки виплати вихідної допомоги- залишити без руху.

Позивачу - протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду: уточнення позовної вимоги в частині суми стягнення середнього заробітку; документа про сплату судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру у встановленому законом розмірі; мотивованої заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду разом з доказами поважності причин пропуску такого строку.

Одночасно із поданням таких заяв до суду, мають бути долучені їх примірники з додатками відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб у справі.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк, позована заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Копію цієї ухвали (вручити) надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.В. Кравчук