Справа № 342/213/20
Суддя: Шевчук Світлана Михайлівна
Дата ухвалення: 2021-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2021 рокуЛьвівСправа № 342/213/20 пров. № А/857/6107/21

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Шевчук С.М.,

суддів Іщук Л.П., Онишкевича Т.В.,

за участі секретаря судового засіданні Чопко Ю.Т.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області на рішення Городенківського районного суду Івано-Франківської області від 30 листопада 2020 року (ухвалене у м. Городенка в порядку спрощеного позовного провадження, судом під головуванням судді Федів Л.М., повний текст рішення складено 30.11.2020 року) у справі № 342/213/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області про визнати безпідставною та незаконною постанову, суд-

В С Т А Н О В И В :

І. ОПИСОВА ЧАСТИНА

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, яким просив:

визнати безпідставною та незаконною постанову від 07.02.2020 № 13/1009/м.6/2020 головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Бицкало Василя Васильовича по справі про адміністративне правопорушення про оштрафування його за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, її скасувати, закрити справу про адміністративне правопорушення, крім цього постановити окрему ухвалу, якою повідомити правоохоронні органи про вчинений злочин за ознакою відповідної частини ст. 382 КК України головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Бицкало Василем Васильовичем, що ґрунтується на невизнанні та невиконанні рішення суду в справі №342/836/19 провадження 2-а/342/6/2020.

20.08.2020 позивач подав до суду клопотання, в якому просив виключити з позовних вимог: постановити окрему ухвалу, якою повідомити правоохоронні органи про вчинений злочин за ознакою відповідної частини ст. 382 КК України головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Бицкало Василем Васильовичем, та відшкодування моральної шкоди; інші вимоги залишити без змін.

Рішенням Городенківського районного суду Івано-Франківської області від 30 листопада 2020 року позов задоволено.

Визнано протиправною та скасовано постанову № 13/1009/m.6/2020 по справі про адміністративне правопорушення від 07.02.2020, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Бицкало В.В., якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100,00 грн.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення закрито.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити. На обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач вказує, що відповідно до даних реєстру Єдиної державної електронної системи в сфері будівництва, станом на даний час відсутня інформація про реєстрацію дозвільних документів позивачем. Тому вважає необґрунтованим посилання суду, що обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів. Відповідно до п.7 Порядку №553 однією з підстав для здійснення позапланової перевірки є перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю. Як наслідок головним інспектором будівельного нагляду управління у період з 20.01.2020 по 31.01.2020 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності в частині виконання вимог припису від 21.06.2019. Позивачу було відомо про здійснення заходів державного архітектурно-будівельного нагляду, що підтверджується підписом у направленні про здійснення позапланового заходу, окрім того контрольно-інспекційний захід проведено в присутності представника правоохоронних органів, що також засвідчується відповідним підписом у направленні. В ході проведення позапланового заходу встановлено, що вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 21.06.2019 не були виконані, як наслідок за результатами перевірки складено: акт від 28.01.2020, протокол від 28.01.2020. Вказує, що позивач відмовився від отримання вказаних матеріалів, як наслідок їх направлено рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення №758. Оскільки в ході перевірки було встановлено, що вимоги припису від 21.06.2019 виконані не були, керуючись ч. 1 ст. 188-42 КУпАП постановою по справі про адміністративне правопорушення від 07.02.2020 притягнуто позивача до адміністративної відповідальності та накладено штраф у сумі 5100 грн. Подібна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 11.04.2018 у справі №804/401/17 та у постанові від 23.11.2018 у справі №489/4756/16-а.

Позивач відзиву на апеляційну скаргу не подав.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 268 КАС України у справах, визначених статтями 273-277, 280-283, 285-289 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку.

Учасник справи вважається також повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду.

Вказаний спір підлягає розгляду в порядку визначеному ст. 286 КАС України, а відтак на нього поширюються вимоги особливості повідомлення, визначені ст. 268 КАС України.

Окрім того, матеріали справи містять докази про вжиття судом інших заходів, визначених ч. 1 ст. 268 КАС України щодо повідомлення учасників справи про дату, час та місце розгляду даної апеляційної скарги.

В силу вимог ч.4 ст.229 КАС України якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

ІІ. ОЦІНКА СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Ухвалюючи рішення про задоволення адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки позивач не був завчасно повідомлений про час і місце розгляду справи, відтак, його позбавлено прав, передбачених Конституцією України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу, тобто порушено його право на захист. Неповідомлення відповідачем позивача у даній справі у встановленому порядку про розгляд справи про адміністративне правопорушення є підставою для скасування оскаржуваної постанови. Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 21 березня 2019 року у справі №489/1004/19 та від 21 листопада 2019 року у справі №826/5857/16.

ІІІ. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що в період з 19.06.2019 по 21.06.2019 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Бицкало В.В. на підставі наказу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області № 256-П/1009/1.5/2019 від 19.06.2019 проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 », за результатами якої складено Акт №256/1009/m.8/2019 від 21.06.2019 та протокол про адміністративне правопорушення від 21.06.2020.

Зокрема згідно вказаного акту в ході перевірки встановлено обставини реконструкції позивачем квартири АДРЕСА_1 , без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI), а саме: пробито отвір у стіні, яка роз`єднює дві квартири та встановлено дерев`яні двері, влаштовано дерев`яну перегородку у спільній веранді, чим порушено п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (розділ VІІІ Акта).

21 червня 2019 року Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області винесено припис про усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким сформовано вимогу усунути виявлені порушення згідно чинного законодавства в термін до 21.08.2019, оформивши дозвільні документи або привести до попереднього стану.

04.07.2019 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Бицкало В.В. винесено постанову №/1009/m.6/2019 по справі про адміністративне правопорушення, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн.

Рішенням Городенківського районного суду Івано-Франківської області від 05 лютого 2020 року по справі № 342/836/19 (провадження № 2-а/342/6/2020) задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення. Визнано протиправною та скасовано постанову №/1009/m.6/2019 по справі про адміністративне правопорушення від 04.07.2019, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Бицкало В.В., якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 грн. Провадження у справі про адміністративне правопорушення закрито.

20.01.2020 року Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу (перевірки) «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 », з яким позивач ознайомився 28.01.2020 в присутності дільничного Мотрука Б.Р..

В період з 20.01.2020 по 28.01.2020 Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Бицкало В.В. на підставі наказу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області № 30-П/1009/1.5/2019 від 20.01.20 проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 », за результатами якої складено Акт №30/1009/m.8/2020 від 28.01.2020 та протокол про адміністративне правопорушення від 28.01.2020.

За даними вказаного акту перевірки встановлено обставини щодо невиконання позивачем вимог припису від 21 червня 2019 року щодо усунення порушень при реконструкції квартири АДРЕСА_1 .

28.01.2020 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України в Івано-Франківській області Бицкало В.В. складено протокол про вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 188-42 КУпАП, змість якого полягає у невиконанні вимог припису від 21 червня 2019 року. За даними відмітки вказаного протоколу, позивач відмовився від його отримання.

Постановою №13/1009/м.6/2020 від 07 лютого 2020 року по справі про адміністративне правопорушення, складеною головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України в Івано-Франківській області Бицкало В.В., позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 188-42 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у розмірі 5100 грн.

Не погоджуючись із винесеною постановою, позивач звернувся до суду з даним позовом.

ІV. ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені у апеляційній скарзі, правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), колегія суддів встановила таке.

Частиною 1статті 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі -КУпАП) передбачено, що невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

В свою чергу, відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами (ст. 251 Кодексу України про адміністративне правопорушення).

Частиною 1 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Згідно ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності.

Завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (стаття 245 КУпАП).

Апеляційний суд зазначає, що доказом вчинення позивачем даного правопорушення є акт складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 28.01.2020 (а.с.27-34). Даним актом встановлено наявність порушень вимог законодавства, а саме: не виконання вимог припису щодо усунення порушень при реконструкції квартири АДРЕСА_1 , позивачем без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI), а саме: пробито отвір у стіні, яка роз`єднює квартири та встановлено дерев`яні двері, влаштовано дерев`яну перегородку у спільній веранді, чим порушено абз. 4 п. 14 Порядку 553 (розділ VІІІ Акта).

У зв`язку з невиконанням вимог припису від 21.06.2019, відповідачем на підставі ч. 1 ст. 188-42 КУпАП винесено оскаржуваному постанову по справі про адміністративне правопорушення від 07.02.2020, якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено штраф у сумі 5100 грн.

Тому колегія суддів вважає обґрунтованими посилання скаржника в апеляційній скарзі щодо наявності складу адміністративного правопорушення, вчиненого позивачем, доказом вчинення якого є акт перевірки від 28.01.2020.

Водночас, колегія суддів зазначає, що згідно ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Вимогами статті 272-2 КУпАП встановлено, що повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк.

Згідно вимог ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про часі місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Відповідно до положень КУпАП вищевказані обставини встановлюються на підставі доказів.

Отже, зазначеними нормами встановлено порядок повідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, де у рішенні від 06 вересня 2005 року у справі «Гурепка проти України» зазначається, що справа про адміністративне правопорушення за суттю є кримінальною, а адміністративне покарання фактично мало кримінальний характер з усіма гарантіями статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Крім того відповідно до принципу рекомендацій № R (91) 1 Комітету - Міністрів Ради Європи державам - членам стосовно адміністративних санкцій, окрім сформульованих у резолюції (77) 31 принципів справедливо адміністративної процедури, що звичайно застосовуються до адміністративних актів, слід керуватись такими принципами: особа, стосовно якої розглядається можливість застосування адміністративної санкції, попередньо інформується щодо фактів, які їй ставляться в вину; вона має достатньо часу для підготовки свого захисту залежно від складності справи та суворості санкцій, що можуть бути застосовані; вона або її представник інформується стосовно характеру доказів зібраних у справі проти неї; вона має можливість висловити свою думку перед оголошенням рішення про санкцію; адміністративний акт про застосування санкцій містить мотиви, на яких вона ґрунтується.

Отже, особі, яка притягається до відповідальності має бути обов`язково повідомлено про підстави розгляду справи про адміністративне правопорушення, а також про день і місце такого розгляду, роз`яснено відповідні права та обов`язки.

Відповідно до матеріалів справи у протоколі про адміністративне правопорушення підпис позивача відсутній, так як він відмовився від підписання протоколу (а.с.35-36). При цьому пояснень позивач також не надавав.

Відтак, відповідач повинен був повідомити позивача про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення поштовим відправленням з повідомленням про вручення.

Судом встановлено, що оскаржувану постанову винесено за відсутності позивача.

При цьому, відповідачем не надано суду належних та допустимих доказів повідомлення позивача про час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Так, відповідач не надав суду доказів надіслання позивачу протоколу про адміністративне правопорушення із зазначенням дати та місця розгляду справи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Доводи скаржника на те, що акт складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 28.01.2020, протокол про адміністративне правопорушення від 28.01.2020, від отримання яких позивач відмовився, направлено йому рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення за № 758, суд не може визнати як належний доказ, оскільки суду не надано повідомлення про вручення такого відправлення.

Крім того, відповідно до відстежень поштових відправлень (https://track.ukrposhta.ua/tracking_UA.html) відправлення за №758 відсутнє, тому що, не зареєстроване в системі. Тому є не можливим відстежити дане відправлення.

При цьому, до суду також не подано описів вкладення до цінного листа відповідно до п. 19 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270.

Відтак, доказів належного повідомлення позивача про час і місце розгляду справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності суду не надано.

Отже, оскільки позивач не був завчасно повідомлений про час і місце розгляду справи, відтак, його позбавлено прав, передбачених Конституцією України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу, тобто порушено його право на захист.

Неповідомлення відповідачем позивача у даній справі у встановленому порядку про розгляд справи про адміністративне правопорушення є підставою для скасування оскаржуваної постанови.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 21 березня 2019 року у справі №489/1004/19 та від 21 листопада 2019 року у справі №826/5857/16.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Посилання скаржника на правову позицію, висловлену у постановах Верховного Суду від 11.04.2018 у справі №804/401/17, від 23.11.2018 у справі №489/4756/16-а, судом до уваги не беруться, оскільки даними постановами надано правову оцінку строку накладення адміністративного стягнення за правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, яке згідно постанов носить характер триваючого правопорушення.

Водночас, постановою Верховного Суду України від 23.11.2018 у справі №489/4756/16-а звернуто увагу суду на не встановлення судом обставин щодо своєчасного сповіщення позивача про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Таким чином, приведені в апеляційній скарзі доводи, висновку суду не спростовують, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст. 271, ст. 272, ст. 286, ст. 308, ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 325, ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області залишити без задоволення.

Рішення Городенківського районного суду Івано-Франківської області від 30 листопада 2020 року у справі № 342/213/20 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя С. М. Шевчук
судді Л. П. Іщук
Т. В. Онишкевич
Повне судове рішення складено 08 квітня 2021 року.