Справа № 160/7197/20
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2021-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 січня 2021 року Справа № 160/7197/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рищенка А.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВІЯ» до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправними та скасування припису та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності,-

01.07.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю «АКВІЯ» (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Криворізької міської ради (далі - відповідач), в якій просить:
- визнати протиправною та скасувати Постанову № 1/17/26-59/228 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 25.02.2020, якою Товариство з обмеженою відповідальністю «АКВІЯ» (код за ЄДРПОУ - 37890728) визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 63 060,00 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувані припис та постанова прийняті відповідачем безпідставно та без урахування всіх обставин справи, оскільки відповідач не вчиняв будь-яких дій з недопуску посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва та не існувало будь-яких обставин, які б могли створювати для нього умисел та мотив для таких дій.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.07.2020 позовну заяву ТОВ «АКВІЯ» було залишено без руху, у зв`язку з невідповідністю останньої вимогам ст. 161 КАС України.
На виконання вимог ухвали суду, 27.07.2020 позивачем були усунуті недоліки позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.07.2020 відкрито провадження у справі № 160/7197/20 та призначено розгляд останньої за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами (письмове провадження).
09.12.2020 ухвалою суду було витребувано від Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Криворізької міської ради докази отримання ТОВ «АКВІЯ» повідомлення про проведення планового заходу від 03.01.2020 № 17/24-31/8.
На виконання вимог ухвали суду від 09.12.2020, відповідачем долучено до матеріалів справи № 160/7197/20 відповідні документи.
Згідно положень ст. 262 КАС України, суд розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що наказом Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Криворізької міської ради № 15 від 27.11.2019 «Про затвердження річного плану здійснення заходів державного контролю за діяльністю суб`єктів господарювання на 2020 рік» затверджено річний план здійснення заходів державного контролю відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради за діяльністю суб`єктів господарювання на 2020 рік, згідно з додатком № 1.
На підставі наказу видано направлення № 5 від 22.01.2020 для проведення планового заходу.
Про проведення перевірки позивача повідомлено листом від 03.01.2020 № 17/24-31/8, який отримано ТОВ «АКВІЯ» 08.01.2020.
У ході проведення перевірки, 31.01.2020 та 10.02.2020 посадовими особами відповідача складено, зокрема:
- акт про відсутність представників на об`єкті будівництва від 31.01.2020;
З метою усунення виявлених порушень, відповідачем було видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 1 від 10.02.2020 з вимогою до 24.02.2020 надати документи, необхідні для здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю (правовстановлюючі документи на нерухоме майно та земельну ділянку, проекту документацію, акт прийому-передачі проектно-кошторисної документації, виконавчу документацію) та допустити до об`єкту посадових осіб для здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю.
За результатами розгляду справи, відповідно до положень Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", посадовою особою відповідача видано відносно позивача постанову № 1/17/26-59/228 від 25.02.2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідальність за яке передбачена п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у розмірі 63 060,00 грн.
Позивач вважає постанову № 1/17/26-59/228 від 25.02.2020, а також припис № 1 від 10.02.2020 протиправними та такими, що підлягають скасуванню, а тому звернувся до суду з даним позовом.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з положеннями ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Повноваження ДАБІ України у спірних правовідносинах регулюються, зокрема, законами України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (тут і далі - у редакціях, чинних на момент виникнення спірних правовідносин).
Частиною 2 ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI) передбачено, що суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.
Статтею 6 Закону № 3038-VI передбачено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.
Відповідно до ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.
Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 затверджений Порядок № 553 (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Відповідно до п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Відповідно до п. 6 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.
Періодичність проведення планових перевірок суб`єктів містобудування на об`єктах будівництва визначається відповідно до критерію, за яким оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності у сфері містобудування та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) органами державного архітектурно-будівельного контролю.
Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.
Відповідно до п. 12 Постанови № 553, посадові особи органу державного архітектурно - будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
Відповідно до п. 17 Постанови № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.
Згідно з п. 21 Постанови № 553, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Відповідно до п. 13 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою КМУ від 06.04.1995 № 244 (далі Постанова № 244), у разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.
У разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням або через електронний кабінет.
З огляду на встановлене судом та підтверджене матеріалами справи суд дійшов висновку, що відповідачем здійснено всіх належних заходів щодо своєчасного сповіщення позивача про проведення планового заходу Держархбудконтролю, своєчасно та в повному обсязі направлено всі складені документи.
Окремо, суд звертає увагу, що п. 3 Постанови № 244, надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, вважається належним врученням зазначених документів.
Таким чином, відповідачем надані належні докази на підтвердження здійснення належного повідомлення ТОВ «АКВІЯ» про вчинені дії щодо направлення поштової кореспонденції за належною адресою.
Згідно правової позиції у постанові від 18.04.2019 у справі № 809/4316/15 Верховний Суд зазначив, що обов`язок посадових осіб під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю пред`явити службове посвідчення і направлення для проведення позапланової перевірки, як одна з умов для його здійснення, кореспондується з обов`язком суб`єкта містобудування допустити посадових осіб до її проведення.
Як наслідок такого недопуску посадові особи ДАБІ складуть відповідний акт, а також протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, та в подальшому замовник будівництва буде притягнутий до адміністративної відповідальності.
З урахуванням встановленого, суд дійшов висновку, що відповідачем належним чином виконаний обов`язок встановлений Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» тоді як ТОВ «АКВІЯ» не допустило посадових осіб до планової перевірки передбаченої наказом Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Криворізької міської ради № 15 від 27.11.2019 «Про затвердження річного плану здійснення заходів державного контролю за діяльністю суб`єктів господарювання на 2020 рік», у відповідності до п. 6 Постанови № 553.
Тож, факт недопуску є зафіксованим та підтвердженим.
При цьому, суд також критично ставиться до тверджень позивача стосовно того, що останній був готовий надати перевіряючим документи, необхідні для здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки не зважаючи на зазначену ТОВ «АКВІЯ» готовність надати відповідні документи, такі документи не були надані останнім ані під час проведення перевірки, ані на виконання вимог спірного припису.
Більш того, позивач будучи обізнаним ще 18.02.2020 про розгляд справи про адміністративне правопорушення, яка була призначена на 25.02.2020 об 14:00 год., маючи реальну можливість з`явитись до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Криворізької міської ради та надати відповідні пояснення та документи, цього не зробив.
З огляду на викладене суд застосовує прецедентну практику ЄСПЛ, зокрема, рішення «Каракуця проти України» в якому ЄСПЛ констатував відсутність порушення прав заявників, гарантованих п. 1 ст. 6 Конвенції (доступ до суду), оскільки вони не виявили належної зацікавленості щодо своїх справ.
У відповідності до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною другою статті 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Згідно ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За сукупності викладених обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є необґрунтованими, що є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог ТОВ «АКВІЯ».
Враховуючи висновки суду про відмову у задоволенні позову, підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись ст. ст. 241-246, 250 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:
У задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВІЯ» до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправними та скасування припису та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Повний текст рішення суду складений 25 січня 2021 року.

Суддя А. Ю. Рищенко