Справа № 640/2042/20
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2021-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 квітня 2021 року м. Київ № 640/2042/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Качура І.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

ОСОБА_1

до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області

про визнання протиправним та скасувати рішення,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, в якому просить суд:

- рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (Рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області) від 23.10.2019, про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді попередження, визнати протиправним та скасувати.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідач в порушення вимог закону та підзаконного акту не дослідив у повному обсязі обставин дисциплінарної справи, не дотримався встановлених Правилами адвокатської етики засад застосування дисциплінарної відповідальності і, як наслідок, прийняв оскаржуване рішення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 30.01.2020 року відкрито провадження у адміністративній справі №640/2042/20 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідно до частини восьмої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Справа розглядалась у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження згідно приписів статей 12, 257, 262 КАС України та враховуючи характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників, а також інші обставини, які мають значення для вирішення даної справи без проведення судового засідання та виклику учасників справи.

Представник відповідача у встановлений судом строк надав відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що рішення відносно позивача було прийнято відповідно до норм чинного законодавства, а тому в задоволенні позовних вимог позивача слід відмовити.

В свою чергу позивачем надано до суду відповідь на відзив, в якому вказує на необґрунтованість тверджень відповідача, а відтак просить задовольнити позов в повному обсязі.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Так, на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю №5243/10, 08.10.2014 виданого Радою адвокатів Київської області, Позивач здійснює індивідуальну адвокатську діяльність у відповідності до положень Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

07.05.2019 до Відповідача надійшла скарга громадянина України ОСОБА_2 про притягнення до дисциплінарної відповідальності Позивача, як адвоката.

20.05.2019, поштовим відправленням за №472, Позивачем отримано Лист Відповідача від 16.05.2019 за №287 та копію Скарги ОСОБА_2 від 07.05.2019, з пропозицією Позивачу надати пояснення з приводу обставин викладених у вказаній скарзі.

27.05.2019, поштовим відправленням за №899, Позивачем надіслано на адресу Відповідача письмові пояснення Позивача, як адвоката з приводу обставин викладених у Скарзі ОСОБА_2 від 07.05.2019.

15.07.2019 Позивач звернувся до Відповідача із заявою про надання рішення за результатами розгляду Скарги ОСОБА_2 від 07.05.2019, щодо нібито неналежної поведінки Позивача, як адвоката.

22.07.2019, членом дисциплінарної палати Відповідача ОСОБА_3. , складено Довідку члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, в якій запропоновано прийняти рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно Позивача, як адвоката за Скаргою ОСОБА_2 від 07.05.2019.

23.07.2019, Відповідачем листом за №464 повідомлено Позивача, що матеріали скарги стосовно нього знаходяться на перевірці. Орієнтовно довідка про результати перевірки буде винесена до розгляду 25.07.2019.

25.07.2019, дисциплінарною палатою Відповідача, прийнято рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно Позивача, як адвоката. Зупинено провадження у справі до 25.09.2019.

25.09.2019 розгляд дисциплінарної справи щодо Позивача за Скаргою ОСОБА_2 від 07.05.2019, відкладений дисциплінарною палатою Відповідача на 23.10.2019, у зв`язку із неявкою ОСОБА_2 .

За результатами розгляду дисциплінарної справи щодо Позивача за Скаргою ОСОБА_2 від 07.05.2019, Дисциплінарною палатою Відповідача прийнято Оскаржуване рішення, про притягнення Позивача, як адвоката до дисциплінарної відповідальності. Застосування до Позивача, як адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді попередження.

Не погоджуючись з рішенням відповідача, вважаючи свої права та інтереси такими, що підлягають захисту, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні, є Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин).

У відповідності до ч.ч. 1 та 2 ст. 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Згідно зі ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Приписами ч. 1 ст. 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Водночас, положеннями ст. 37 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Згідно з ч. 2 ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів.

Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (ч. 3 ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Приписами ст. 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено порядок дій при вчинені наступної стадії дисциплінарного провадження - порушення дисциплінарної справи, - згідно з якими за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

У силу ст. 40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.

Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.

Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

За результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини (ч. 1 ст. 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

За змістом ст. 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Згідно статті 7 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України від 09.06.2017 року (далі також - Правила), у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності. Адвокат не може давати клієнту поради, свідомо спрямовані на полегшення вчинення правопорушень, або іншим чином умисно сприяти їх вчиненню його клієнтом або іншими особами. Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Відповідно до статті 11 Правил адвокат зобов`язаний надавати професійну правничу (правову) допомогу клієнту, здійснювати його захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, доскональність у врахуванні всіх обставин, що стосуються доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення.

Згідно статті 17 Правил, приймаючи доручення про надання професійної правничої (правової) допомоги, адвокат повинен зважити на свої можливості щодо його виконання. При цьому згідно положень статті 44 Правил адвокат має поважати процесуальні права адвоката, який представляє іншу сторону, і не вдаватись до дій, що грубо порушують останні. Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами адміністративної справи, що адвокат ОСОБА_1 уклав договір про надання правничої допомоги та прийняв доручення клієнта, щодо участі в засіданні в день, на який його було призначено.

Як вбачається з матеріалів перевірки, адвокат ОСОБА_1 розумів неможливість належної підготовки до участі у засіданні у вказаний над короткий строк, проте це не зупинило його від прийняття доручення.

При цьому адвокатом ОСОБА_1 не вказано, які дії ним вчинялися задля того, щоб не відкладати судове засідання та запобігти невиправданому затягуванню справи у зв`язку з його непідготовленістю. Навпаки, незважаючи на присутність представників потерпілого ОСОБА_5 - адвокатів Пархоменка С.С. та ОСОБА_6 , адвокатом ОСОБА_1 одразу було подано клопотання про відкладення розгляду справи саме у зв`язку з необхідністю ознайомлення з її матеріалами(міститься в матеріалах дисциплінарного провадження).

Даний факт дає підстави для висновку про те, що адвокат ОСОБА_1 свідомо прийняв доручення щодо участі судовому засіданні, яке він не міг належним чином виконати, та в подальшому здійснював участь у справі в ході засідання, будучи необізнаним щодо обставин справи.

Позивач не зміг пояснити, чим була викликана неможливість залучення його як захисника та ознайомлення з матеріалами справи до дати засідання 22.04.2019 року, що відповідно призвело б до відсутності формальних приводів для заявлення ним клопотання щодо відкладення розгляду справи.

Позивачем при винесенні оспорюваного рішення взято до уваги, що Позивачем взагалі не наведено обґрунтованих пояснень залучення його, як представника потерпілого саме в день засідання, на якому з`явилися інші адвокати цього ж клієнта, та не спростовано вказаного скаржником мотиву затягування розгляду справи.

Відповідно до положень статей 23, 24 Правил, якими зокрема передбачено, що до укладення договору з клієнтом адвокат повинен з`ясувати у нього, чи він не пов`язаний чинним договором з іншим адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням) на виконання тотожного або такого, що частково збігається за обсягом, доручення і, якщо клієнт пов`язаний чинним договором з іншим адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням) на виконання такого доручення та бажає залучити ще одного адвоката (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання), адвокат, у випадку згоди на це клієнта, зобов`язаний роз`яснити клієнту про його обов`язок одразу після укладення договору про надання правової допомоги проінформувати про це адвоката (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання), який раніше прийняв доручення від нього.

При цьому адвокат повинен невідкладно після отримання доручення вжити всіх можливих заходів щодо з`ясування, який саме адвокат (адвокати) представляє інтереси клієнта у цій справі, негайно зв`язатися з цим адвокатом (адвокатами), з`ясувати причини його (їх) відсутності, а також особливості позиції надання професійної правничої (правової) допомоги адвокатом (адвокатами) у цій справі. Якщо прийняття одного доручення здійснюється декількома адвокатами, мають бути визначені засади розподілу обов`язків та повноважень адвокатів, що сумісно виконуватимуть доручення, а також їх відповідальності перед клієнтом.

Відтак суд погоджується з доводами відповідача, що адвокатом ОСОБА_1 в ході дисциплінарного розгляду справи не наведено, в який спосіб ним виконано вимогу закону щодо повідомлення про свій вступ в справу інших адвокатів - Пархоменка С.С. , ОСОБА_6 , з`ясування позиції по справі, та погодження між ними засад розподілу обов`язків та повноважень, а також відповідальності перед клієнтом.

Отже враховуючи вищевикладене, за таких обставин, існували підстави вбачати в діях адвоката ОСОБА_1 ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», які полягають в порушенні ним положень статей 7, 11, 17, 23, 24, 44 Правил адвокатської етики.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, доведено правомірність та обґрунтованість прийнятого рішення відносно позивача.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 139, 143, 241-246, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 15, ) про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.А. Качур