Справа № 320/3971/21
Суддя: Балаклицький А. І.
Дата ухвалення: 2021-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 квітня 2021 року 320/3971/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Балаклицький А.І., розглянувши у м. Києві позовну заяву ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення Вишгородської районної державної адміністрації Київської області про визнання протиправної бездіяльності та стягнення коштів,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Управління соціального захисту населення Вишгородської районної державної адміністрації Київської області, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Управління соціального захисту населення Вишгородської районної державної адміністрації Київської області щодо перерахунку та виплати ОСОБА_1 щорічної одноразової грошової допомоги до 5 травня у розмірі трьох мінімальних пенсій за віком, встановленому статтею 14 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" за 2019 та 2020 роки з подальшим нарахуванням та виплатою;

- стягнути з Управління соціального захисту населення Вишгородської районної державної адміністрації Київської області на користь ОСОБА_1 щорічну разову грошову допомогу до 5 травня за 2019 та 2020 роки відповідно до статті 14 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" у розмірі трьох мінімальних пенсій за віком, з урахуванням виплачених сум з 2019 року та з урахуванням зміни розміру мінімальної пенсії за віком за період перерахунку, та в подальшому нараховувати та виплачувати відповідно до статті 14 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту";

- на підставі п. 1 ч. 1 ст. 371 КАКС України допустити негайне виконання рішення суду у межах за один місяць, у зв`язку з чим зобов`язати Управління соціального захисту населення Вишгородської районної державної адміністрації Київської області негайно провести нарахування та виплату ОСОБА_1 щорічну разову грошову допомогу до 5 травня за 2019 та 2020 роки відповідно до статті 14 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" у розмірі вісім мінімальних пенсій за віком, з урахуванням виплачених сум з 2019 року та з урахуванням зміни розміру мінімальної пенсії за віком за період перерахунку.

Частиною 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст. 46 Кодексу адміністративного судочинства України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України у цьому Кодексі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні: відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

При цьому, суб`єктом владних повноважень є орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч. 1 ст.4 КАС України).

Відповідно до ч. 5 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Отже, суб`єктний склад учасників справи має бути чітко визначений позивачем, з метою визначення того суб`єкта, до якого адресовані позовні вимоги.

У позовній заяві в якості відповідача вказано Управління соціального захисту населення Вишгородської районної державної адміністрації Київської області.

Проте, з матеріалів позовної заяви вбачається, що відмова у нарахуванні та виплаті разової грошової допомоги була надана позивачу Управлінням соціального захисту населення Іванківської районної державної адміністрації Київської області.

Таким чином, належним відповідачем у справі є саме Управлінням соціального захисту населення Іванківської районної державної адміністрації Київської області.

У позовній заяві позивач зазначив, що Управління соціального захисту населення Вишгородської районної державної адміністрації Київської області є правонаступником прав та обов`язків Управлінням соціального захисту населення Іванківської районної державної адміністрації Київської області.

Проте, позивачем не додано до позовної заяви доказів на підтвердження таких пояснень.

Таким чином, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно або уточнити склад учасників справи, з урахуванням вказаних судом зауважень, або надати суду докази того, що Управління соціального захисту населення Вишгородської районної державної адміністрації Київської області є правонаступником прав та обов`язків Управлінням соціального захисту населення Іванківської районної державної адміністрації Київської області.

Пунктом 4 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

У прохальній частині позовної заяви позивач просить суд, зокрема: стягнути з Управління соціального захисту населення Вишгородської районної державної адміністрації Київської області щорічну разову грошову допомогу до 5 травня за 2019 та 2020 роки у розмірі трьох мінімальних пенсій за віком; допустити негайне виконання рішення суду у межах за один місяць, у зв`язку з чим зобов`язати Управління соціального захисту населення Вишгородської районної державної адміністрації Київської області негайно провести нарахування та виплату щорічної разової грошової допомоги у розмірі вісім мінімальних пенсій за віком.

Суд зазначає, що заявлені позивачем у прохальній частині позовної заяви вимоги містять розбіжності в пунктах 2 та 3, оскільки стосуються різного розміру щорічної одноразової грошової допомоги до 5 травня, що не відповідає вимогам КАС України.

Крім того, заявлені позивачем вимоги стосуються Управління соціального захисту населення Вишгородської районної державної адміністрації Київської області, у той час як належним відповідачем у справі є Управлінням соціального захисту населення Іванківської районної державної адміністрації Київської області.

У зв`язку з цим, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно уточнити прохальну частину позовної заяви, з урахуванням вказаних судом зауважень.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається з позовної заяви, спір виник у зв`язку з недоплатою позивачу Управлінням соціального захисту населення Вишгородської районної державної адміністрації Київської області щорічної разової грошової допомоги до 5 травня за 2019-2020 роки у розмірі трьох мінімальних пенсій за віком.

Статтею 14 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" обумовлено щорічно до 5 травня учасникам війни, нагородженим орденами і медалями колишнього Союзу РСР за самовіддану працю та бездоганну військову службу в тилу в роки Другої світової війни, та іншим учасникам війни виплачується разова грошова допомога у розмірах, які визначаються Кабінетом Міністрів України в межах бюджетних призначень, встановлених законом про Державний бюджет України.

Відповідно до приписів статті 17-1 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" щорічну виплату разової грошової допомоги до 5 травня в розмірах, передбачених статтями 12 - 16 цього Закону, здійснюють центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері соціального захисту населення, через відділення зв`язку або через установи банків (шляхом перерахування на особовий рахунок отримувача) пенсіонерам - за місцем отримання пенсії, а особам, які не є пенсіонерами, - за місцем їх проживання чи одержання грошового утримання.

Військовослужбовцям, поліцейським, особам начальницького та рядового складу органів внутрішніх справ України, особам начальницького і рядового складу Державної кримінально-виконавчої служби України, які проходять службу (крім пенсіонерів), виплата разової грошової допомоги здійснюється шляхом перерахування коштів органами праці та соціального захисту населення на спеціальні рахунки військових частин, установ і організацій за місцем їх служби.

Особам, які тримаються в установах виконання покарань і слідчих ізоляторах (крім пенсіонерів), виплата разової грошової допомоги здійснюється шляхом перерахування коштів центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері соціального захисту населення, на спеціальні рахунки установ виконання покарань і слідчих ізоляторів.

Особи, які не отримали разової грошової допомоги до 5 травня, мають право звернутися за нею та отримати її до 30 вересня відповідного року, в якому здійснюється виплата допомоги.

Водночас, суд звертає увагу, що позивач звертаючись до суду з вимогами про визнання протиправними дій відповідача щодо невиплати щорічної грошової допомоги до 05 травня за період з 2019 року по 2020 рік відповідно до положень Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" пропустив шестимісячний строк звернення до суду.

У той же час, до суду позивач звернувся лише 29.03.2021, тобто за межами процесуальних строків, встановлених статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України. Суд зауважує, що позивач оскаржуючи дії відповідача при нарахуванні та виплаті щорічної разової грошової допомоги до 5 травня за період з 2019 року по 2020 рік пропустив шестимісячний строк звернення до суду, так як про отримання грошової допомоги у розмірі, що є меншим від того, який позивач очікував отримати, дізнався у момент отримання таких виплат.

Суд зазначає, що початок перебігу шестимісячного строку у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен був дізнатись", що містяться у частині 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Суд також зауважує, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист, зокрема стихійні лиха, хвороба, тощо.

У статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, позивачу слід надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази підтвердження обставин, що об`єктивно перешкоджали позивачеві своєчасно реалізувати право на звернення до суду за захистом своїх прав у строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України в частині позовних вимог про визнання протиправними дій відповідача щодо недоплати позивачу щорічної грошової допомоги до 05 травня за період з 2019 року по 2020 рік.

Відповідно до приписів пункту 5 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Матеріали справи не містять доказів нарахування та отримання позивачем щорічної разової допомоги до 5 травня за спірний період. Отже, позивачу слід надати до суду докази отримання грошової допомоги до 5 травня.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вказані недоліки повинні бути усунуті у десятиденний строк з дня отримання позивачем копії даної ухвали шляхом подання до суду: уточненої позовної заяви (два примірники), з урахуванням вказаних судом зауважень; заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів на підтвердження обставин, що об`єктивно перешкоджали позивачу своєчасно реалізувати право на звернення до суду за захистом своїх прав у строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України; доказів отримання грошової допомоги до 5 травня за спірний період.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Балаклицький А. І.