Справа № 640/9066/21
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2021-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 квітня 2021 року м. Київ № 640/9066/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

Політичної партії «Совість України»
до Міністерства юстиції України
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-
В С Т А Н О В И В:

Політична партія «Совість України» (02000, м. Київ, вул. Шовковична, 42-44) звернулася до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Міністерства юстиції України (01001, м. Київ, вул. Городецького, 13, код ЄДР: 000891287), в якому просить суд:

1) визнати протиправним та скасувати рішення Державного реєстратора Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України Довгань Аліни Анатоліївни від 26.02.2021 № 86/19.4 про відмову в державній реєстрації змін до відомостей про Політичну партію «Совість України», що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, у тому числі змін до статуту та програми;

2) зобов`язати Державного ресторатора Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України Довгань Аліну Анатоліївну повторно розглянути подані 31.01.2021 документи для внесення змін до відомостей про Політичну партію «Совість України» з урахуванням висновків суду.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п.п. 2, 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

1. Перш за все слід зазначити, що позовну заяву підписано із зазначенням, що підпис вчинено представником позивача, адвокатом - Стражником Тарасом Віталійовичем.

Так, згідно з ч. 1 ст. 57 КАС України представником у суді може бути адвокат.

Відповідно до ч. 3. ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Так, частиною четвертою статті 59 КАС України встановлено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до частини третьої статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги.

Ордер встановленої форми є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта (п. 11 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги (2019; далі - Положення).

Виходячи з наведених норм, повноваження адвоката підтверджуються в порядку, встановленому Законом - ордером, тобто його оригіналом.

Разом з тим, як зазначила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 01.07.2020 по справі № 320/5420/18 (провадження № 11-706апп19) Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не містить вказівки на класифікаційну ознаку документів, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, зокрема, за стадіями їх створення, а саме: оригінал або копію, тому ВП ВС зробила висновок, що повноваження адвоката як представника сторони можуть бути підтверджені як оригіналом ордера або довіреністю (оригіналом) цієї сторони, що посвідчує такі повноваження, або їх копією, засвідченою у визначеному законом порядку, зокрема, особою, яка має повноваження на засвідчення копії.

Тобто, адвокат має право на представництво інтересів у суді на підставі, зокрема, копії ордера, за умови посвідчення копії такого ордеру у визначеного законом порядку та при наявності правомочності на його посвідчення. При цьому, така правомочність може бути підтверджена особою - адвокатом виключно за умови наявності оригіналу такого ордеру, як єдиного джерела (першоджерела) надання таких правомочностей.

В той же час, суд зауважує, що до матеріалів позовної заяви адвокатом Стражником Т.В. не надано суду оригіналу ордеру, з огляду на що у суду відсутня можливість перевірити наявність у даної особи правомочності на засвідчення копії документів від Політичної партії «Совість України», у тому числі, на посвідчення копії наданого ордеру, а також перевірити наявність у Стражника Тараса Віталійовича, адвоката Політичної партії «Совість Україна» права на підписання позовної заяви.

Відтак, з метою належного підтвердження наявності у Стражника Тараса Віталійовича правомочності на посвідчення копій документів, у тому числі посвідчення копії ордеру та права підписання позовної заяви позивачу (представнику позивача) від імені позивача, для з`ясування дійсної волі позивача та уникнення сумнівів щодо наявності у адвоката відповідних повноважень, слід надати суду оригінал ордеру, виписаного на ім`я Стражника Тараса Віталійовича про представництво інтересів клієнта - Політичної партії «Совість України» в Окружному адміністративному суді міста Києва.

2. В порушення вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України позивачем у позовній заяві не зазначено ідентифікаційного коду Політичної партії «Совість України в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

3. Згідно з ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п.п. 4, 5 та 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. У справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

Так, у позовній заяві позивач просить суд: 1) визнати протиправним та скасувати рішення Державного реєстратора Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України Довгань Аліни Анатоліївни від 26.02.2021 № 86/19.4 про відмову в державній реєстрації змін до відомостей про Політичну партію «Совість України», що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, у тому числі змін до статуту та програми та 2) зобов`язати Державного ресторатора Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України Довгань Аліну Анатоліївну повторно розглянути подані 31.01.2021 документи для внесення змін до відомостей про Політичну партію «Совість України» з урахуванням висновків суду.

Разом з тим, п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України передбачено, що відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Тобто, відповідачем у справі має бути особа, до якої звернуто позовні вимоги.

В той же час, відповідачем у даній справі позивачем визначено Міністерства юстиції України, натомість позовні вимоги звернуті до Державного реєстратора Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України Довгань Аліни Анатоліївни, тобто особи, яка не є відповідачем у справі.

Відтак, позивачу слід або уточнити склад відповідачів, вказавши належного відповідача, до якого мають бути звернуті вимоги, або уточнити зміст позовних вимог, звернувши їх до особи, яка визначена відповідачем у справі із обґрунтуванням, у чому саме полягає порушення прав та інтересів позивача рішеннями, діями або бездіяльністю Міністерства юстиції України.

4. Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення вимог даної норми позивачем не надано доказів сплати судового збору.

Так, позивачем у позовній заяві завлено 1 (одну) вимогу немайнового характеру.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до норм Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік», установлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2021 - 2270,00 грн.

Відтак, за звернення до суду з даним позовом позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 2270,00 грн.

5. Згідно з ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

В порушення вимог вказаної норми позивачем не надано копії позовної заяви, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справ.

6. Також, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 2 ст. 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

В порушення вимог ч. 2 ст. 79 та ч. 4 ст. 161 КАС України позивачем не надано суду доказів, на які позивач посилається у позовній заяві, зокрема, документів, які були надані позивачем відповідачу щодо реєстрації змін до відомостей про Політичну партію «Совість України», що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, у тому числі змін до статуту та програми, за результатами розгляду яких прийнято спірне рішення.

Відтак, позивачу необхідно надати належним чином засвідчені копії всіх документів (відповідно до кількості учасників справи) на які позивач посилається у позовній заяві.

7. Також, у вступній частині позову позивач визначає третю особу по даному спору - Державного реєстратора Департаменту нотаріату та державної реєстрації Міністерства юстиції України Довгань Аліну Анатоліївну.

У той же час, відповідно до вимог ч.ч. 2 та 4 ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Згідно частини п`ятої цієї статті про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Проте, у позові не міститься клопотання/заяви про залучення третьої особи до участі у справі із зазначенням на яких підставах третю особу належить залучити до участі у справі та на які права, свободи, інтереси або обов`язки цієї особи може вплинути рішення у справі.

Наведене вище у сукупності свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01051) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) оригіналу ордеру про підтвердження правомочності адвоката - Стрижника Тараса Віталійовича на вчинення дій в інтересах Політичної партії «Совість України» в Окружному адміністративному суді міста Києва;

2) уточненої позовної заяви із зазначенням належного відповідача, до якого мають бути звернуті вимоги позивача, або уточнити зміст позовних вимог, звернувши їх до особи, яка визначена відповідачем у справі, із зазначенням ідентифікаційного коду Політичної партії «Совість України в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

3) копії позовної заяви та копії доданих до позовної заяви документів, відповідно до кількості учасників справи;

4) оригіналу документу про сплату судового збору і у розмірі 2270,00 грн.;

5) доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача, зокрема, належним чином засвідчені копії всіх документів (відповідно до кількості учасників справи) на які позивач посилається у позовній заяві.

6) заяви про залучення третьої особи до участі у справі, а також на яких підставах третю особу належить залучити до участі у справі та на які права, свободи, інтереси або обов`язки цієї особи може вплинути рішення у справі.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.А. Кармазін