Справа № 340/5256/20
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2021-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/5256/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Черниш О.А.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

позивач: приватне підприємство "Колега" (28009, Кіровоградська область, м. Олександрія, вул. Г. Сталінграда, 20, )

відповідач: Головне управління ДПС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, )

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство "Колега" (надалі ПП "Колега") звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області (надалі - ГУ ДПС у Кіровоградській області) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №0 від 16.07.2020 року.

Позов мотивовано тим, що за наслідками фактичної перевірки господарюючого об`єкту місця зберігання оптових партій алкогольної продукції, в якому здійснює господарську діяльність ПП "Колега", складено акт №166/11-28-32-01/20643651 від 02.07.2020 року про порушення абзацу 3 частини 4 статті 11 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального" в частині зберігання алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка або із підробленими марками акцизного податку. На підставі цього акту винесено спірне податкове повідомлення-рішення №0 від 16.07.2020 року про застосування до ПП "Колега" штрафних санкцій у розмірі 17000 грн. Позивач не погоджується з цим рішенням та зазначає, що він є добросовісним набувачем товару горілки, виробником якої є ТОВ "Перший український горілчаний стандарт", а постачальником ТОВ "Юнайтед Алко", а відповідачем не доведено неналежне походження марок акцизного податку, якими марковані ці алкогольні напої. З цих підстав просить суд визнати протиправним та скасувати спірне податкове повідомлення - рішення.

Ухвалою судді від 23.11.2020 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач надав відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що у ході фактичної перевірки ПП "Колега" виявлено факт зберігання з метою подальшої реалізації покупцям 72 пляшок горілки особливої ТМ "Іdea" "Ейр Блу" місткістю 0.5 л, вміст спирту 40% об., виробництва ТОВ "Перший український горілчаний стандарт" загальною вартістю 4662, 40 грн., які були обклеєні марками акцизного податку. Згідно наявної інформації з баз даних ДПС України "Податковий блок" підсистема "Акцизні марки" такі марки акцизного податку не видавалися, тож такі алкогольні напої вважаються немаркованими, а позивачем порушено вимоги абзацу 3 частини 4 статті 11 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального". Вказане порушення стало підставою для накладення на позивача штрафу, передбаченого абзацом 19 частини 2 статті 17 цього Закону. Доводячи правомірність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, просив суд у задоволенні позову відмовити.

Позивач подав відповідь на відзив, у якому наголошував на відсутності підстав для застосування до нього фінансових санкцій, передбачених абзацом 19 частини 2 статті 17 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального", за зберігання, транспортування чи реалізацію алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку. Вказуючи на відсутність своєї вини у неналежному маркуванні алкогольних напоїв, просив позов задовольнити.

Відповідач правом подачі заперечення не скористався. Натомість подав клопотання про залишення позову без розгляду, як такого, що поданий з пропущенням строку звернення до адміністративного суду.

Розглянувши справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у ній матеріалами, суд установив такі обставини та дійшов до таких висновків.

Приватне підприємство "Колега" з 14.09.1994 року зареєстроване як юридична особа, перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Кіровоградській області. Основним видом його діяльності є оптова торгівля напоями. (а.с. 81 - 91)

У червні липні 2020 року посадовими особами ГУ ДПС у Кіровоградській області проведено фактичну перевірку господарського об`єкту місця зберігання оптових партій алкогольної продукції, розташованого за адресою: Кіровоградська область, м. Олександрія, Звенигородське шосе, 1/2, в якому здійснює господарську діяльність ПП "Колега", з метою здійснення контролю з питань дотримання суб`єктами господарювання вимог законодавства України у сфері обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів.

За наслідками перевірки складено акт №166/11-28-32-01/20643651 від 02.07.2020 року, яким встановлено порушення абзацу 3 частини 4 статті 11 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального" в частині зберігання алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка або із підробленими марками акцизного податку. (а.с. 47 - 50)

На підставі цього акту ГУ ДПС у Кіровоградській області винесено податкове повідомлення-рішення форми "С" №0 від 16.07.2020 року, яким за порушення абзацу 3 частини 4 статті 11 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального", на підставі пп.54.3.3 п.54.3 ст.54 ПК України, абзацу 19 частини 2 статті 17 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального" до ПП "Колега" застосовано штраф у розмірі 17000 грн. за зберігання алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка або із підробленими марками акцизного податку. (а.с. 24 - 25)

Позивач 22.07.2020 року подав до ДПС України на вказане податкове повідомлення-рішення скаргу, яку рішенням ДПС України №29816/6/99-00-06-02-06-06 від 09.10.2020 року залишено без задоволення. (а.с. 26 - 29)

Не погоджуючись з такими рішеннями, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Вирішуючи спір, суд дійшов до таких висновків.

Пунктом 19-1 статті 19-1 Податкового кодексу України (надалі - ПК України, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що контролюючі органи виконують такі функції: 19-1.1.13. здійснюють ліцензування діяльності суб`єктів господарювання з виробництва спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів, оптової торгівлі спиртом, оптової та роздрібної торгівлі алкогольними напоями і тютюновими виробами та контроль за таким виробництвом; 19-1.1.14. здійснюють контроль у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів, контроль за їх цільовим використанням, забезпечують міжгалузеву координацію у цій сфері; 19-1.1.16. здійснюють заходи щодо запобігання та виявлення порушень законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів та пального; 19-1.1.18. організовують роботу, пов`язану із замовленням марок акцизного податку, їх зберіганням, продажем, відбором зразків, з метою проведення експертизи щодо їх автентичності та здійснюють контроль за наявністю таких марок на пляшках (упаковках) з алкогольними напоями і пачках (упаковках) тютюнових виробів під час їх транспортування, зберігання і реалізації.

Згідно з пунктом 215.1 статті 215 ПК України алкогольні напої та тютюнові вироби належать до підакцизних товарів.

Пунктом 75.1.3 статті 75 ПК України встановлено, що фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями та тютюновими виробами, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом алкогольних напоїв та тютюнових виробів на території України визначає Закон України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального" №481/95 від 18.12.1995 року (надалі - Закон №481/95).

Відповідно до частини 1 статті 16 Закону №481/95 контроль за дотриманням норм цього Закону здійснюють органи, які видають ліцензії, а також інші органи в межах компетенції, визначеної законами України.

У статті 1 Закону №481/95 вказано, що у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні:

- алкогольні напої - продукти, одержані шляхом спиртового бродіння цукровмісних матеріалів або виготовлені на основі харчових спиртів з вмістом спирту етилового понад 0,5 відсотка об`ємних одиниць, які зазначені у товарних позиціях 2203, 2204, 2205, 2206 (крім квасу "живого" бродіння), 2208 згідно з УКТ ЗЕД, а також з вмістом спирту етилового 8,5 відсотка об`ємних одиниць та більше, які зазначені у товарних позиціях 2103 90 30 00, 2106 90 згідно з УКТ ЗЕД;

- місце зберігання - місце, яке використовується для зберігання спирту, або приміщення, яке використовується для зберігання алкогольних напоїв та тютюнових виробів, відомості про місцезнаходження якого внесені до Єдиного державного реєстру місць зберігання.

У статті 11 Закону №481/95 наведені вимоги щодо маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів.

Відповідно до абзацу 3 частини 4 статті 11 Закону №481/95 алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.

Статтею 17 Закону №481/95 передбачена відповідальність за порушення норм цього Закону.

Згідно з абзацом 19 частини 2 статті 17 Закону №481/95 у разі виробництва, зберігання, транспортування, реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку, - до суб`єктів господарювання застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу у розмірі 200 відсотків вартості товару, але не менше 17000 гривень.

Відповідно до частини 4 статті 17 Закону №481/95 рішення про стягнення штрафів, передбачених частиною другою цієї статті, приймаються податковими органами та/або органом, який видав ліцензію на право виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим та зерновим дистилятом, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом-сирцем плодовим, біоетанолом, алкогольними напоями і тютюновими виробами та пальним, зберігання пального, та іншими органами виконавчої влади у межах їх компетенції, визначеної законами України.

Як свідчить акт №166/11-28-32-01/20643651 від 02.07.2020 року, під час фактичної перевірки ПП "Колега" встановлено факт зберігання алкогольних напоїв 72 пляшок горілки ТМ "Іdea" "Ейр Блу" місткістю 0.5 л, вміст спирту 40% об., виробництва ТОВ "Перший український горілчаний стандарт", юридична адреса: Донецька область, м. Маріуполь, вул. Архітектора Нільсена, 56, оф.1, адреса потужностей виробництва: Харківська область, Чугуївський район, смт. Малинівка, вул. Олімпійська, 1. Загальна вартість цієї продукції склала 4662, 40 грн. Вказані алкогольні напої обклеєні марками акцизного податку (повний перелік продукції з реквізитами марок акцизного податку наведено у додатку 1 до акту). Згідно з інформацією з електронної бази даних АІС "Акцизні марки" такі марки акцизного податку не видавалися жодному виробнику алкогольних напоїв, зокрема ТОВ "Перший український горілчаний стандарт".

Зазначена інформація була підтверджена шляхом направлення 03.07.2020 року відповідних запитів до ГУ ДПС в Донецькій області та ГУ ДПС у Харківській області, які листами №7255/7/05-99-32-03-13 від 09.07.2020 року та №6297 від 08.07.2020 року підтвердили, що марки акцизного податку, зазначені у запитах, виробникам алкогольних напоїв не видавалися. (а.с. 66 68)

За визначеннями, наведеними у підпунктах 14.1.107, 14.1.109, 14.1.198 пункту 14.1 статті 14 ПК України:

- марка акцизного податку - це спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів;

- маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів - це наклеювання марки акцизного податку на пляшку (упаковку) алкогольного напою чи пачку (упаковку) тютюнового виробу в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України щодо виробництва, зберігання та продажу марок акцизного податку;

- продавець марок акцизного податку - контролюючі органи.

Відповідно до пунктів 226.1, 226.2, 226.3, 226.5, 226.6, 226.7 статті 226 ПК України у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв і тютюнових виробів чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.

Наявність наклеєної в установленому порядку марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці (упаковці) алкогольного напою та пачці (упаковці) тютюнового виробу є однією з умов для ввезення на митну територію України і продажу таких товарів споживачам, а також підтвердженням сплати податку та легальності ввезення товарів.

Виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів здійснюються відповідно до положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України.

Маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів здійснюється марками акцизного податку, зразки яких затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Маркуванню підлягають усі алкогольні напої з вмістом спирту етилового понад 8,5 відсотка об`ємних одиниць. Маркування вироблених в Україні алкогольних напоїв із вмістом спирту етилового до 8,5 відсотка об`ємних одиниць не здійснюється.

Кожна марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер, місяць і рік випуску марки та позначення про суму сплаченого акцизного податку за одиницю маркованої продукції, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв.

Згідно з пунктом 226.9 статті 226 ПК України вважаються такими, що немарковані:

- алкогольні напої та тютюнові вироби з підробленими марками акцизного податку;

- алкогольні напої та тютюнові вироби, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції;

- вироблені в Україні алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари;

- алкогольні напої іноземного виробництва з марками акцизного податку, на яких зазначена сума акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням міцності продукції, місткості тари та розміру ставок акцизного податку, діючих на момент виробництва марки.

Пунктом 226.11 статті 226 ПК України передбачено, що ввезення на митну територію України, зберігання, транспортування, прийняття на комісію з метою продажу та продаж на митній території України не маркованих в установленому порядку алкогольних напоїв та тютюнових виробів забороняються.

Постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 року №1251 затверджено Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів (надалі Положення №1251, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з пунктами 3, 5 Положення №1251 марки встановленого зразка виготовляються на замовлення ДПС державним підприємством, що належить до сфери управління Мінекономіки (далі - підприємство-виробник).

Підприємства - виробники та імпортери алкогольних напоїв і тютюнових виробів (далі - покупці марок) подають в електронній формі щомісяця до 10 числа продавцю марок акцизного податку (далі - продавець марок) для задоволення через два місяці потреби в марках акцизного податку попередню заявку-розрахунок про потребу в марках за їх видами, копію платіжного документа на перерахування плати за марки з відміткою банку про дату виконання платіжного доручення та звіт про використання марок, придбаних у попередньому місяці. Поняття "продавець марок акцизного податку" вживається у значенні, наведеному в Податковому кодексі України.

Продавець марок веде електронну базу марок акцизного податку (далі - електронна база марок), в якій відображається інформація про: отримані марки продавцем марок; видані марки продавцем марок (із зазначенням таких реквізитів платіжного документа / платіжних документів на перерахування плати за виготовлення марок, як номер, дата платіжного доручення та сума перерахованих коштів); використані марки покупцем марок; пошкоджені, списані та знищені марки.

Пунктами 20, 24 Положення №1251 передбачено, що маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів здійснюється виробниками зазначеної продукції.

Для алкогольних напоїв вітчизняного виробництва використовуються марки із зазначенням суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, з точністю до тисячного знака, яка відповідає сумі, визначеній з урахуванням діючих на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари.

Вважаються такими, що немарковані, алкогольні напої та тютюнові вироби у випадках, визначених пунктом 226.9 статті 226 Податкового кодексу України, а також алкогольні напої з марками, що мають такі пошкодження: пошкодження, які унеможливлюють встановлення реквізитів, передбачених абзацом сьомим пункту 5 цього Положення; наявність відкритого надриву з краю марки, розмір якого (ширина, довжина) перевищує такі значення: вертикальний надрив - 4 х 10 міліметрів; горизонтальний - 4 х 20 міліметрів; діагональний - 4 х 18 міліметрів (довжина діагонального розриву визначається як прямокутна проекція); пошкодження, внаслідок яких зменшилася довжина марки на 10 чи більше міліметрів або ширина марки - на 5 чи більше міліметрів; відсутність кута марки площею більше ніж 150 кв. міліметрів, довжина меншої сторони якого становить більше ніж 10 міліметрів.

Ввезення на митну територію України, зберігання, транспортування, прийняття на комісію з метою продажу та продаж на митній території України маркованих з порушенням вимог цього Порядку алкогольних напоїв та тютюнових виробів забороняється.

Згідно з пунктом 32 Положення №1251 реєстр виданих марок розміщується на офіційному веб-порталі ДПС. У реєстрі зазначаються всі реквізити марки, а також найменування покупців марок, місяць і рік, у якому вироблено марки для алкогольних напоїв, та рік і квартал, у якому вироблено марки для тютюнових виробів.

Отже суб`єкти підприємницької діяльності, які здійснюють виробництво, зберігання, транспортування, реалізацію алкогольних напоїв, повинні додержуватись вимог абзацу 3 частини 4 статті 11 Закону №481/95-ВР, статті 226 Податкового кодексу України та Положення №1251 щодо належного маркування алкогольних напоїв.

Верховний Суд у постановах від 06.06.2019 року у справі №823/748/17, від 08.08.2019 року у справі №808/4653/14, від 10.06.2020 року у справі №808/4108/16 вказав, що хоча маркування алкогольних напоїв марками акцизного податку і здійснюється виробниками цієї продукції, втім порушенням норм Закону №481/95 щодо правил торгівлі такими напоями є саме виробництво, зберігання, транспортування, реалізація алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку; немаркованими ж вважаються алкогольні напої, марковані марками акцизного податку, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції.

Виходячи з норм Положення №1251, ДПС та її територіальні органи є уповноваженими органами (контролюючими органами) стосовно підтвердження або спростування фактів щодо видачі конкретних марок акцизного податку виробникам алкогольних напоїв.

Судом установлено, що відповідачем за наслідками виявлення у позивача у місці зберігання оптових партій алкогольної продукції алкогольних напоїв, маркованих марками акцизного податку, направлені запити про підтвердження інформації про видачу марок акцизного податку виробникам алкогольних напоїв до відповідних територіальних органів ДПС України, за місцезнаходженнями виробника продукції, виходячи з індексів регіонів України, які вказані у цих марках акцизного податку, а саме до ГУ ДПС в Донецькій області та ГУ ДПС у Харківській області. Ці територіальні органи ДПС підтвердили, що марки акцизного податку, зазначені у запитах, виробникам алкогольних напоїв не видавалися.

Отже алкогольні напої, марковані марками акцизного податку, що не видавалися безпосередньо виробнику зазначеної продукції, згідно з пунктом 226.9 статті 226 ПК України вважаються такими, що немарковані, а за зберігання таких алкогольних напоїв абзацом 19 частини 2 статті 17 Закону №481/95 передбачене застосування до суб`єкта господарювання штрафу у розмірі 200 відсотків вартості товару, але не менше 17000 гривень.

Суд прийшов що висновку, що відповідач, приймаючи податкове повідомлення-рішення форми "С" №0 від 16.07.2020 року, правомірно застосував до позивача штраф за виявлене порушення (зберігання алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку) у мінімальному розмірі, установленому абзацом 19 частини 2 статті 17 Закону №481/95, а саме 17000 грн.

Зважаючи на встановлені обставини, суд не вбачає підстав для скасування спірного податкового повідомлення-рішення та відмовляє позивачу у задоволенні його позову.

Щодо клопотання відповідача про залишення позову без розгляду, як такого, що поданий з пропуском строку звернення до суду, суд виходив з того згідно з частинами 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 4 статті 122 КАС України визначено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною четвертою статті 122 КАС України.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Зі змісту пунктів 56.2, 56.3, 56.17 статті 56, пункту 57.3 статті 57 ПК України вбачається, що процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення розпочинається з дня подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, яка засвідчує безпосередню незгоду платника з визначеними йому грошовими зобов`язаннями, і закінчується настанням однієї з подій, передбачених пунктом 56.17 статті 56 ПК України. Строк для подачі первинної скарги за загальним правилом становить 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення.

Підпунктом 56.17.3 пункту 56.17 статті 56 ПК України передбачено, що процедура адміністративного оскарження закінчується днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 26.11.2020 року у справі №500/2486/19 вказав, що норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Матеріали справи свідчать про те, що позивач скористався процедурою досудового вирішення спору та звернувся зі скаргою на спірне податкове повідомлення - рішення до контролюючого органу вищого рівня. За результатами розгляду скарги ДПС України прийняла рішення №29816/6/99-00-06-02-06-06 від 09.10.2020 року про залишення податкового повідомлення-рішення №0 від 16.07.2020 року, без змін, а скарги ПП "Колега" - без задоволення. Позивач отримав це рішення 13.10.2020 року, а до суду з даним позовом звернувся 12.11.2020 року, направивши його поштою, у межах місячного строку, установленого пунктом 56.19 статті 56 ПК України. Тому підстави для залишення позовної заяви без розгляду відсутні.

Враховуючи, що спір вирішено не на користь позивача, підстав для присудження йому судового збору, сплаченого при зверненні до суду, не має.

Керуючись статтями 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову приватного підприємства "Колега" відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш