Справа № 640/16698/19
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2021-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 квітня 2021 року м. Київ № 640/16698/19

Окружний адміністративний суд міста Києва в складі головуючого судді Качура І.А., розглянувши за правилами спрощеного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Артеріум ЛТД»

до Головного управління ДФС у м. Києві

про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення- рішення,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Артеріум ЛТД» з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у м. Києві, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 10.06.2019 року № в частині нарахування штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних у розмірі 141 274, 28 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю прийняття оскаржуваного рішення, оскільки не з вини позивача несвоєчасно були зареєстровані податкові накладні. Позивач вказує, що платники податків не мали своєчасної інформації щодо правил складання РК до зведених податкових накладних, які складалися протягом 2018 року згідно з п. 199.1 Податкового кодексу України. Крім того, позивач вказує, що товариство не мало інформації щодо статусу РК, які були вчасно відправлені на реєстрацію в ЄРПН, що унеможливлювало реагування платників податків та проведення коригувань документів (адже був відсутній порядок їх складання), про що 15.01.2019 року Прес-служба Державної фіскальної служби України на сайті http://sfs.gov.ua/media-tsentr/novini/364075.html розмістила повідомлення наступного змісту: «Повідомляємо, що у зв`язку із пере навантаженням серверу ДФС та необхідністю своєчасного прийому податкових накладних/розрахунків коригування, запити щодо отримання відомостей з ЄРПН обробляються із затримкою в часі. Просимо вибачення за тимчасові незручності». Відтак, на думку позивача, відповідачем порушено приписи Порядку № 1246, що унеможливлює наявність вини в діях позивача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.09.2019 року відкрито провадження у справі № 640/16698/19 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Представником Головного управління ДФС у м. Києві подано до суду відзив на позовну заяву, у якому відповідач просить суд відмовити в повному обсязі в задоволенні позовних вимог. Відповідач зазначає про правомірність податкового повідомлення-рішення від 10.06.2019 року № , оскільки позивачем порушено граничні строки реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН за 2018 рік, передбачених п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, а отже, спірне податкове повідомлення-рішення прийнято у відповідності вимог законодавства. При цьому, відповідач виходячи з п. 120№.1 ст. 120 Податкового кодексу України вказує, що штрафна санкція не застосовується у випадку складання податкових накладних, які не видаються отримувачу (покупцю), та одночасно складені на операції, звільнені від оподаткування та які оподатковуються за нульовою ставкою.

Від позивача надійшла відповідь на відзив відповідача в якій позивач, окрім іншого, зазначив, що заперечує проти викладеного відповідачем у відзиві, оскільки, на думку позивача, затримка реєстрації розрахунків коригування відбулася з підстав, що не залежали від волі платника, тому в діях товариства відсутні ознаки порушення діючого податкового законодавства.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається з наявних матеріалів справи, Головним управлінням ДФС у м. Києві на підставі пп.20.1.4 п.20.1 ст. 20, пп.75.1 ст.75, п. 76.3 ст.76 Податкового Кодексу України проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних б Єдиному реєстрі податкових накладних TQB «Артеріум ЛТД» за грудень 2018 року, за результатами якої складено Акт № 5017/26--12-06-16/35947033 від 27.05.2019 року.

В Акті перевірки №5017/26-15-12-06-16/35947033 від 27.05.2019 року вказується на порушення ТОВ «Артеріум ЛТД» граничних строків реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за грудень 2018 року.

На підставі акту перевірки № 5017/26-15-12-06-16/35947033 від 27.05.2019 року Головним управлінням ДФУ у м. Києві прийняте податкове повідомлення-рішення від 10.06.2019 року № , яким до позивача застосовано штрафну санкцію за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних у розмірі 141 274, 28 грн.

З даним податковим повідомленням-рішенням ТОВ «Артеріум ЛТД» не погодилось і згідно встановленої процедури адміністративного оскарження подало скаргу до Державної фіскальної служби України.

Рішення про результати розгляду скарги за № 39708/6/99-99-11-06-01-25 від 19.08.2019 pоку ДФС повідомила позивача про залишення без змін податкове повідомлення-рішення від 10.06.2019 року № , а скарги - без задоволення.

ТОВ «Артеріум ЛТД» не погоджується із висновками акту перевірки № 5017/26-15-12-06-16/35947033 від 27.05.2019 року та винесеним ГУ ДФС у м. Києві на його підставі податковим повідомленням-рішенням від 10.06.2019 року № , залишеним без змін Рішенням Державної фіскальної служби України про результати розгляду скарги за № 39708/6/99-99-11-06-01-25 від 19.08.2019 pоку, в частині нарахування штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних у розмірі 141 274,28 грн., у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом, надаючи , при вирішенні якого суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно з п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України (тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин), контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

У силу пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до п. 76.1 ст. 76 Податкового кодексу України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Зміст наведених законодавчих положень дає підстави для висновку, що предметом камеральної перевірки, крім питань правильності оформлення податкових декларацій, уточнюючих розрахунків можуть бути й інші питання, зокрема пов`язані із своєчасністю реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, що спростовує твердження представника позивача про те, що перевірка своєчасності реєстрації податкових накладних не може бути проведена у рамках камеральної перевірки, не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду справи.

Згідно з п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Приписами п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних 9 далі також - Порядок № 1246).

Відповідно до пункту 3 вказаного Порядку операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з приписами пункту 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

- відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

- чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

- наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

- наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

- наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

- факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

- наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

- дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Відповідно до п. п. 14,15 Порядку № 1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Вирішуючи даний спір, судом встановлено, що позивач вперше 15.01.2019 року склав та в той же день надіслав за допомогою програми «M.E.Doc.» в поштову скриньку ДФС з використанням Електронної пошти розрахунки коригування для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, що підтверджується Протоколами руху документа. Відповідно до матеріалів справи, квитанції про неприйняття отримано позивачем 16.01.2019 року, що не відповідає операційному дню, встановленому приписами законодавства.

Відтак, суд дійшов висновку, що позивач вчинив усі необхідні дії щодо реєстрації вказаних податкових накладних, подав їх в період операційного дня та у термін до 1 дня, проте, як вбачається з матеріалів справи, не з вини позивача їх своєчасно не зареєстровано.

Крім того, суд зауважує, що відповідачем не підтверджується факт надсилання позивачеві необхідної квитанції у передбаченому законом порядку.

Суд зазначає, що можливість застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбачених статтею 120-1 Податкового кодексу України, лише за наявності його вини.

Вказана правова позиція також викладена в постанові Верховного Суду від 30.01.2018 року у справі № 815/2745/17.

Судом під час розгляду справи не було встановлено вини ТОВ «Артеріум ЛТД» в несвоєчасній реєстрації вказаних вище податкових накладних.

Окремо суд вважає за необхідне окремо зазначити щодо тверджень позивача про те, що «податкові накладні, які не надаються отримувачу (покупцю), не слугують підставою для нарахування сум податку, які включаються до податкового кредиту, відповідна мета відсутня, а тому потреби у застосуванні до платника податку штрафних санкцій з а несвоєчасну реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних, що надаються отримувачу (покупцю), немає».

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Приписами п. 120.1-1 ст. 120-1 Податкового кодексу України передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

Системний аналіз ст. 201, п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) дає підстави для висновку про те, що порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу, за виключенням випадку порушення строку реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Статтею 195 Податкового кодексу визначено перелік операцій, що підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою, а перелік операцій, звільнених від оподаткування, - статтею 197 Податкового кодексу.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підтягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з положенням Порядку заповнення податкової накладної, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 31.12. 2015 року №1307, до 8 графи податкових накладних вноситься код ставки податки на додану вартість, за якою здійснюється оподаткування операцій з постачання товарів/послуг, що постачаються.

Пунктом 16 Порядку №137 встановлено, що таблична частина податкової з двох розділів: А і Б. До розділу Б вносяться дані у розрізі опису (номенклатури) постачання товарів/послуг. Код ставки податку на додану вартість, за якою здійснюється оподаткування операцій з постачання товарів/послуг, що постачаються вноситься до графи 8.

У графі 8 зазначається код ставки: 20 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за основною ставкою; 7 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за ставкою 7 відсотків; 902 - у разі здійснення операцій з постачання на митній території України товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою; 903 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування.

Графа 9 податкових накладних містить інформацію про код пільги. Зокрема, зазначається код відповідної пільги з ПДВ згідно з Довідниками податкових пільг (Довідник податкових пільг, що є втратами доходів бюджету, або Довідник інших податкових пільг), які затверджені ДФС станом на дату складання податкової накладної. При здійсненні пільгових операцій, які не внесені до вказаних довідників (у зв`язку із запровадженням нової пільги) станом на дату складання податкової накладної, у графі 9 проставляється умовний код « 99999999», а у відведеному полі зазначаються відповідні пункти (підпункти), статті, підрозділи, розділи Податкового кодексу України та/або міжнародного договору (угоди), якими передбачено звільнення від оподаткування.

При складанні податкової накладної на операції з постачання товарів/послуг, які звільняються від оподаткування ПДВ, рядки II-VIII не заповнюються.

Зазначене вище не поширюється на операції з постачання товарів/послуг, до яких одночасно застосовується як нульова ставка, так і основна та/або ставка 7 відсотків.

Враховуюче зазначене, для звільнення від відповідальності, передбаченої п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України, необхідна наявність двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 04.09.2018 року у справі №816/1488/17.

Суд критично ставиться до тверджень позивача щодо того, що зазначені вище норми законодавства передбачають неоднозначне тлумачення прав платника податків щодо звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в частині того, чи повинні такі податкові накладні одночасно відповідати двом умовам - не надаватися покупцю та/або складатися за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування; які оподатковуються за нульовою ставкою, оскільки вони є такими, що не відповідають положенням, закріпленими ст. 120.1 Податкового кодексу України.

Суд також критично ставиться до тверджень позивача щодо того, що «платники податків не мали своєчасної інформації щодо правил складання РК до зведених податкових накладних, які складалися протягом 2018 року згідно з п. 199.1 ПКУ: 14 січня 2019 року, напередодні останнього дня реєстрації в ЄРПН РК до податкових накладних, в «ЗІР» з`явився алгоритм їх заповнення, який був розміщений в підкатегорії 101.15 «ЗІР», але на практиці за цим алгоритмом не можна було зареєструвати РК, в зв`язку з чим згодом це роз`яснення було вилучено з сайту; 15 січня 2019 року, до кінця останнього робочого дня реєстрації в ЄРПН РК до податкових накладних, робочого алгоритму заповнення РК не було і лише 16 січня 2019 року, коли сплив термін для своєчасної реєстрації РК в ЄРПН, платники податку отримали практичну можливість ознайомитись та скористатись оновленим роз`ясненням щодо заповнення РК до ПН для річного перерахунку».

Так, Наказом Міністерства фінансів України від 17.09.2018 року № 763 «Про внесення змін до наказу Міністерства фінансів України від 31.12.2015 року № 1307» внесено зміни до форми податкової накладної, затвердженої Наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 року № 1307, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 26.01.2016 року за № 137/28267 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 23.02.2017 року № 276), викладено у новій редакції, що додається; затверджено Зміни до Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 року № 1307, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 26.01. 2016 року за № 137/28267 (із змінами), що додаються. Зокрема, відповідний Наказ передбачає алгоритм складання розрахунків коригування до податкових накладних для річного перерахунку.

«ЗІР» є загальнодоступним інформаційно-довідниковим ресурсом, а інформація, розмішена в ньому має виключно інформаційний характер. Посилання позивача на відсутність оновленої інформації в «ЗІР» не може бути належним доказом відсутності правового регулювання алгоритму складання розрахунків коригування до податкових накладних для річного перерахунку.

З урахуванням наведеного, встановивши, що позивачем своєчасно подано на реєстрацію і відповідно до наведених вище норм чинного ПК України податкові накладні, виходячи з того, що податкові накладні повинні бути зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних 15.01.2019 року, тобто саме в той день, коли вони були направлені до Єдиного реєстру податкових накладних, але позивачем не було отримано своєчасно квитанції про реєстрацію та/або відмову в реєстрації та/або про блокування накладної, суд дійшов висновку, що оскаржуване податкове повідомлення неправомірним та необґрунтованим.

Крім того, при прийнятті рішення у даній справі судом враховано, що Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії», «Онер`їлдіз проти Туреччини», «Megadat.com S.r.l. проти Молдови», «Москаль проти Польщі»).

Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (рішення у справах «Лелас проти Хорватії», «Тошкуце та інші проти Румунії») і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах які зачіпають виборчі права (рішення у справах «Онер`їлдіз проти Туреччини», «Беєлер проти Італії»).

Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (рішення «Москаль проти Польщі»). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення у справі «Лелас проти Хорватії»).

Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» та у справах «Ґаші проти Хорватії», «Трґо проти Хорватії»).

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що позивачем було вчинено всі належні та необхідні дії по вчасному поданню та реєстрації податкових накладних , а тому відсутній факт вчинення податкового правопорушення, у зв`язку з чим передбачена п. 120№.1 ст. 120 Податкового кодексу України відповідальність до позивача застосована бути не може, адже ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу.

Відповідно до вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч наведеним вимогам відповідачами, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірності винесення оскаржуваного рішення.

Натомість, позивачем надано достатньо доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

З урахуванням викладеного, системно проаналізувавши положення чинного законодавства України та надавши оцінку доказам, наявним у матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для їх задоволення.

Беручи до уваги положення частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, на користь позивача підлягають стягненню здійсненні ним судові витрати за рахунок відповідача.

Керуючись вимогами статей 72-77, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Артеріум ЛТД» (01032, м. Київ, вул. Саксаганського, 139, ) до Головного управління ДФС у м. Києві (04655, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ) про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 10.06.2019 року № в частині нарахування штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних у розмірі 141 274, 28 грн.

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Артеріум ЛТД» (01032, м. Київ, вул. Саксаганського, 139, ) понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 119, 11 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у м. Києві (04655, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ).

Рішення набирає законної сили у порядку та строки, встановлені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.А. Качур