Справа № 640/16525/19
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2021-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 квітня 2021 року м. Київ № 640/16525/19

Окружний адміністративний суд міста Києва в складі головуючого судді Качура І.А., розглянувши за правилами спрощеного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовом Приватного акціонерного товариства «Київський річковий портал»

до Державної служби геології та надр України

про визнання протиправним та скасування припису,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Приватне акціонерне товариство «Київський річковий портал» з адміністративним позовом до Державної служби геології та надр України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати припис від 01.07.2019 року №1245-14/06 Державної служби геології та надр України (Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю).

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що оскаржуваний припис не відповідає нормам чинного законодавства, оскільки перевірка проведена без дотримання вимог законодавства у сфері державного контролю, за відсутності уніфікованої форми акту, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику та від цілей заходу, щодо яких буде здійснюватися нагляд (контроль).

На думку позивача, під час проведення перевірки ПрАТ «Київпорт» Державна служба геології та надр України не мала затверджених уніфікованих форм актів, які не були оприлюднені на її офіційному сайті. Відтак, перевірка була проведена з численними грубими порушеннями чинного законодавства України, а припис складений за її результатами підлягає скасуванню.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва суду від 03.09.2019 року у адміністративній справі № 640/16525/19 відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

27.09.2019 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від представника Державної служби геології та надр України, в якому відповідач просив відмовити в задоволенні позовних вимог з огляду на необґрунтованість, стверджуючи, що оскаржувані припис прийнятий в межах повноважень та на підставі закону. Відповідач зазначив, що позиція позивача щодо втрати чинності уніфікованими формами актів перевірок базується на невизнаному законодавством способі втрати чинності нормативно-правовими актами. Проте, на думку відповідача, суб`єктом владних повноважень, було використано відповідні уніфіковані форми, які були чинні під час проведення державного геологічного контролю.

Відповідач також звертає увагу суду, що всі доводи позивача, зазначені як підстава позову, не стосуються даного предмету спору - оскаржуваного припису, а стосуються фактично правомірності чи неправомірності Наказу Держгеонадр від 28.11.2018 року № 450 «Про затвердження Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державною службою геології та надр України на 2019 рік». Позивач фактично вважає даний припис протиправним лише тому, що, на його думку, відповідач не мав права проводити планових заходів державного контролю. Проте, Наказ Держгеонадр від 28.11.2018 року № 450 «Про затвердження Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державною службою геології та надр України на 2019 рік» позивачем не оскаржувався. У той же час позивачем не доведено самого факту відсутності зазначених в Акті порушень.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

З матеріалів справи вбачається, що ПАТ «Київський річковий порт» є власником спеціального дозволу на користування надрами № 672 від 05.11.1996 року. Як додаток до дозволів, укладено також угоду про умови користування надрами.

Центральним міжрегіональним відділом Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України проведено планову перевірку Приватного акціонерного товариства «Київський річковий порт, за результатами якої складено акт перевірки від 01.07.2019 року №06-06/22/2019-23/п (153) дотримання вимог законодавства у сфері видобування корисних копалин (металічні руди, неметалічні корисні копалини, горючі тверді корисні копалини).

Відповідно до акту перевірки від 01.07.2019 року №06-06/22/2019-23/п (153) контролюючим органом виявлені наступні порушення:

№ з/пНормативно-правовий акт, нормативний документ, вимоги якого порушено Детальний опис виявленого порушення
реквізити нормипозначення нормативно- правового акта, нормативного документа
1.стаття 19Кодекс України про надраУ зв`язку з продовженням терміну дії спеціального дозволу на користування надрами
№ 672 від 05.11.1996 (наказ від 19.07.2017 № 326) не отримано новий Акт про надання гірничого відводу, який мав би засвідчити право на користування надрами. Попередній Акт про надання гірничого відводу від 24.06.1997 № 8 не має чинності у зв`язку з тим, що відсутні документи які посвідчують надане право на користування землею
2.стаття 24Гірничий закон УкраїниНадрокористувачем за відсутності Акту про надання гірничого відводу проводиться видобування піску з Ново-Українського родовища
3.стаття 24Кодекс України про надраНе виконується підпункт 3.5. протоколу УкрТКЗ від 30.09.1985 № 4499 в частині проведення контролю якості піску в районі свердловини № 48, а також дотримання режиму їх збагачення з метою забезпечення нормативної якості продукції
4.стаття 46 пункт 13Кодекс України про надра ПКМУ № 58У зв`язку з тим, що під час видобувних робіт не підтверджується горизонт підрахунку запасів (фактично + 76,0 м, а згідно протоколу УкрТКЗ - +71,5м) не проведено списання запасів піску, як такі що не підтвердились
5.Стаття 24 пункти 3, 16 частини IIКодекс України про надра Інструкція із заповнення форми звітності № 5-ГР (тверді горючі, металічні та неметалічні корисні копалини) (річна). «Звітний баланс запасів корисних копалин за 20 ___рік», затвердженої наказом Міністерства екології та природних ресурсів України 14.03.2016 № 97 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 30 травня 2016 р. за №789/28919Заповнення форми 5-гр не відповідає вимогам Інструкції із заповнення форми звітності № 5-ГР (тверді горючі, металічні та неметалічні корисні копалини) (річна). «Звітний баланс запасів корисних копалин за 20 рік», затвердженої наказом Міністерства екології та природних ресурсів України 14.03.2016 № 97 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 30 травня 2016 р. за № 789/28919, а саме: - в графі 3 не вірно вказана проектна річна (виробнича) потужність підприємства, шахти (розрізу) - 6000 тис. м3 (згідно з проектом 9000 тис. м3); глибина підрахунку запасів корисних копалин (м) - + 76,0м (фактично + 71,5м - протокол УкрТКЗ від 30.09.1985 № 4499 - пп. 3.1.4.); максимальна (фактична) глибина розробки (м) - 15м (фактично від 11 до 20 м); потужність корисної товщі (м) - 12м (згідно 3 розділом 5.4. потужність корисної копалини коливається від 11,61м до 14.66м, середня 13,2м); - в графі 20 не вірно вказано проектні втрати - 5% (згідно з проектом втрати складають 6%).
6.стаття 19Гірничий закон УкраїниНе проведено корегування робочого проекту «Разработка Ново-Украинского месторождения песков» у зв`язку з тим, що видобування піску Ново-Українського родовища проводиться з порушенням вимог цього проекту в частині першочерговості відпрацювання родовища, а також за обсягами та напрямком видобувних робіт передбачених в Календарному плані добувних робіт (розділ 5.4. стор. 22, 23).
7.стаття 53Кодекс України про надраВ плані розвитку гірничих робіт на 2019 рік не передбачено проведення експлуатаційної розвідки (те ж саме відбувалось в плані розвитку на 2018 рік). Також не надано інформацію про проведення у 2018 році експлуатаційної розвідки (обсяги буріння, результати досліджень корисної копалини). Не надано інформацію про проведення протягом п`яти місяців 2019 року експлуатаційної розвідки.
8.стаття 19Гірничий закон УкраїниНе дотримано план розвитку гірничих робіт за 2018 рік в частині запланованого об`єму видобутку (план 2800 тис. м3, фактично видобуто 1002,1 тис. м3)
У зв`язку з зазначеними обставинами Центральним міжрегіональним відділом Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України складено Припис №1245-14/06 від 01.07.2019 року в якому зобов`язано у строк до 01.08.2019 року надати копії документів до Відділу щодо дотримання вимог законодавства у сфері видобування корисних копалин.

ПрАТ «Київпорт», не погоджуючись в висновками перевірки та, скориставшись правом, закріпленим Законом, надало заперечення на акт від 03.07.2019 року № 01-29-332 до Держгеонадр (вх. № 13649/02/14-19 від 03.07.2019 року) та Відділу (вх. № 14/06-402 від 03.07.2019 року).

Крім того, ПрАТ «Київпорт» подало додаткові пояснення до заперечення на акт від 31.07.2019 року № 01-29-387/1 до Держгеонадр (вх. № 15594/02/14-19 від 05.08.2019 року) та Відділу (вх. № 14/06-483 від 01.08.2019 року).

Так, в запереченнях на акт від 03.07.2019 № 01-29-332 ПрАТ «Київпорт» зазначило наступне:

«...Пункт №1 акту.

Під час проведення перевірки були надані листи, а саме: лист Виконавчого комітету Української міської ради Обухівського району Київської області вих. №11/0/99- 19 від 20.03.2019 та Обухівської районної державної адміністрації Київської області вих. №60/07-22/1010 від 26.03.2019, в яких зазначено, що «...враховуючи, що ПрАТ «Київпорт» має спеціальний дозвіл на користування надрами без надання земельної ділянки з цією метою, то в цьому не має потреби, в противному випадку останнє не отримало б спеціального дозволу.»

Отже, вказаними листами підтверджено факт того, що документи на право користування землею за умови наявності спеціального дозволу на користування надрами не є обов 'язковим.

Державна служба України з питань праці (далі - Держпраці) листом від 29.12.2018 №10487/3/10.3-ДП-18 (копія додається), яким зазначила, що порядок надання гірничих відводів встановлено Положенням про порядок надання гірничих відводів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.01.1995 №59 (далі - Положення).

Так, відповідно до п. 21 Положення встановлено, що гірничі відводи для розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення, будівництва і експлуатації підземних споруд та інших цілей, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин надаються Держпраці.

У відповідності до п. 22 Положення зазначено, що гірничі відводи для розробки родовищ корисних копалин місцевого значення надаються Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласною, Київською та Севастопольською міською Радами народних депутатів.

Згідно п. 4 Положення встановлено, що гірничі відводи можуть надаватися підприємствам, установам, організаціям, іноземним юридичним особам, об`єднанням юридичних осіб, створеним в Україні чи за її межами (далі - підприємства), а також- громадянам України, іноземцям та особам без громадянства (далі - громадяни) лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр, а також затвердженого в установленому порядку проекту розробки родовища корисних копали або будівництва гірничодобувного об`єкта чи підземної споруди, не пов`язаної з видобуванням корисних копалин.

Відповідно до п. 9 Положення у разі зміни користувача надр або реорганізації підприємства переоформляються акт про надання гірничого відводу та надпис на копії топографічного плану. З цією метою надрокористувач подає до органу, що надає гірничі відводи, копію спеціального дозволу на користування надрами, переоформленого відповідно до нової назви, та викопіювання з топографічного плану поверхні.

Згідно п. 13 Положення гірничий відвід на розробку родовища корисних копалин або його частини надається за умови, що запаси корисних копалин родовища та компонентів у них пройшли експертизу і одержали оцінку Державної комісії по запасах корисних копалин (далі -ДКЗ).

У відповідності до п. 14 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 №615 (далі - Порядок) для продовження строку дії дозволу надрокористувач подає ті ж документи, що і для отримання дозволу без проведення аукціону.

Згідно п. 8 Порядку для отримання дозволу без проведення аукціону заявник подає органові з питань надання дозволу заяву разом з документами, зазначеними у додатку 1.

В зв`язку із зазначеним, не встановлено вимоги щодо надання/підтвердження права користування землею, оскільки такі вимоги не закріплені в спеціальному нормативно-правовому акті - Порядку.

Крім того, із системного аналізу чинного законодавства України вбачається, що продовження дії спеціального дозволу на користування надрами не ставиться в залежність від отримання «нового» акту про надання гірничого відводу.

Акт гірничого відводу виданий безстроково, і може вважатися нечинним лише у випадку його скасування/відміни чи визнання його таким в судовому порядку.

Додатково інформуємо, що ПрАТ «КИЇВПОРТ» звернулося до Київської обласної ради з питання надання нового Акту гірничого відводу. Постійна комісія з питань екології, водних ресурсів, природокористування, ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС та інших надзвичайних ситуацій Київської обласної ради на засіданні, що відбулося 12 червня 2019 року розглянула питання про надання гірничого відводу та своїм рішенням рекомендувала включити, розглянути та підтримати на сесії Київської обласної ради проект рішення Київської обласної ради «Про надання гірничого відводу Приватному акціонерному товариству «Київський річковий порт»». Вказана інформація була надана в ході перевірки, повторно надаємо копії документів.

Пункт №2 акту.

Враховуючи пояснення, викладені в пункті №1 даних заперечень, та той факт, що ПрАТ «Київпорт» у встановлений законом строк та розміри, сплачує рентну плату за користування надрами, не може йти мова про незаконність видобування піску на Ново- Українському родовищі. Станом на надання заперечень, відповідно до даних ДФС України у підприємства наявна переплата по рентній платі за користування надрами. ПрАТ «КИЇВПОРТ» належним чином та своєчасно подавало звітність за формою 5-Гр. Таким чином, відповідні контролюючі державні органи були обізнані про проведення робіт на підставі спеціального дозволу № 672, зарахуванням до бюджету коштів по рентній платі та прийняттям звітності підтверджували законність видобування, крім того шкода державі не нанесена.

Пункт МЗ акту.

В 2018 році в процесі проведення видобувних робіт в районі свердловини №48 було відібрано проби піску. За результатами проведення лабораторних досліджень, якість піску відповідала чинним нормативним актам. Слід зазначити, що свердловина №48 буде відпрацьована в 4 кварталі 2019 року. На даний час за результатам відібраних проб в 2019 році в районі зазначеної свердловини якість піску відповідає чинним ДСТУ.

Результати досліджень піску будуть надані в строк, встановлений приписом, для усунення порушень - до 01.08.2019.

В 2018 році контроль якості піску в районі свердловини №48 проводився шляхом відбору проб і проведення лабораторних досліджень на відповідність нормативним стандартам. Результати лабораторних досліджень не витребовувались під час проведення перевірки.

В 2019 році в районі свердловини №48 видобувні роботи не проводились.

Пункт Ж» 4акту.

Під час видобувних робіт балансові запаси піску списувались на підставі проведення промірів глибин та результатів показників розвідувальних свердловин 1983- 1985 років. Відмітка підрахунку запасів на відпрацьованій площі складає 74,5-76,2 метра (за даними геологічного звіту попередньої детальної розвідки Ново-Українського родовища пісків 1983-1985 років). В зв 'язку з цим відсутні запаси, які необхідно списати в контурі відпрацьованої площі.

За багаторічний період експлуатації підтверджені дані попередньої і детальної розвідки Ново-Українського родовища пісків в частині основних показників пройдених розвідувальних свердловин і даних потужності корисної копалини при підрахунку запасів.

В контурі відпрацьованих запасів, фактичні відмітки підошви корисної копалини змінюються в межах 74,5-76,2 м. Нижче від зазначених відміток пролягають підстильні відкладення. В зв 'язку з цим відсутні запаси, які необхідно списати в контурі відпрацьованої площі.

Співставлення результатів детальної розвідки і видобувних робіт, в межах контуру відпрацьованих запасів, будуть надані в строк, встановлений приписом, для усунення порушень - до 01.08.2019.

Пункт №5 акту.

Порушення буде усунуто шляхом подання уточнюючої форми звітності № 5-ГР в строк, встановлений приписом, для усунення порушень - до 01.08.2019.

Пункт М6 акту.

Плануючи зменшення річної продуктивності і напрям робіт видобутків, ПрАТ «Київпорт» внесло зміни в робочий проект «Розробка Ново-Українського родовища пісків».

«Корегування робочого проекту розробка Ново-Українського родовища пісків в Обухівському районі Київської області» подано на погодження до Державної служби геології та надр України із супровідним листом від 17.05.2019 №01-29-203 (вх. №10900/02/10-19 від 20.05.2019).

Державна служба геології та надр України із супровідним листом №11367/03/10- 19 від 21.06.2019 (за результатами розгляду зазначеного вище листа ПрАТ «Київпорт») передала «Корегування робочого проекту розробка Ново-Українського родовища пісків в Обухівському районі Київської області» на адресу Державного геологічного підприємства «Державна комісія з експертизи геологічних проектів і кошторисів».

27.06.2019 між ПрАТ «Київпорт» (за договором - Виконавець) та Державним геологічним підприємством «Державна комісія з експертизи геологічних проектів і кошторисів» (за договором - Замовник) було укчадено договір №67П про надання послуг, відповідно до якого Замовник доручає, а Виконавець зобов`язується надати послуги з надання консультацій та проведення аналізу робочих проектів видобутку корисних копалин на їх відповідність рекомендаціям ДКЗ, природоохоронного законодавства та умовами спеціального дозволу на користування надрами «Корегування робочого проекту розробка Ново-Українського родовища пісків в Обухівському районі Київської області».

Відповідно до умов згаданого договору, Виконавець зобов 'язується надати послуги протягом ЗО робочих днів, строк дії договору до 27.09.2019.

Пункт №7 акту.

В плані розвитку гірничих робіт 2019 року передбачено проведення супровідної експлуатаційної розвідки видобувних робіт в контурі блоку категорії СІ. Станом на дату проведення перевірки, видобувні роботи проводяться в контурі блоку категорії А. Запланована ділянка проведення супровідної експлуатаційної розвідки, буде здійснюватись в 3 кварталі 2019року.

Планом розвитку гірничих робіт 2018 року передбачено відпрацювання запасів категорії А і В. У протоколі УТКЗ № 4499 від 30.09.1985р п 2.4 вказано, що скорочення відстаней між профілями для розвідки запасів категорії В не викликане необхідністю.

Проведення експлуатаційної розвідки, яка супроводжує видобувні роботи, уточнює кількість і якість корисної копалини, в 2018 році не передбачувалась на підставі підтверджених даних раніш розвіданих запасів корисної копалини.

Пункт № 8 акту.

У відповідності до ст. 19 Гірничого закону України план розвитку гірничих робіт погоджено з органом гірничого нагляду. Гірничі роботи проводились в межах затвердженого плану.

У відповідності до п. 3.1 Угоди про умови користування надрами з метою видобування корисних копалин від 16.08.2017 №672, укладеної між ПрАТ «Київпорт» та Державною службою геології та надр України, умови користування надрами, види та строки виконання Надрокористувачем робіт з метою видобування корисних копалин пісок (назва корисної копалини) протягом строку дії Дозволу визначається в Програмі робіт з видобування корисних копалин, яка підписується Сторонами і є Додатком 2 та невід`ємною частиною цієї Угоди (далі - Програма робіт).

У відповідності до п. 4 таблиці Програми робіт з видобування корисних копалин пісок Ново-Українського родовища (Додаток 2 до Угоди про умови користування надрами з метою видобування корисних копалин від 16.08.2017 №672) визначено вихід на проектну потужність кар`єру (одиниця виміру на рік) від 400,0 до 3 000,0 тис. м. куб/рік.

Отже, ПрАТ «Київпорт» діяло у відповідності до умов зазначеної угоди та чинного законодавства України...».

В додаткових пояснення до заперечення на акт від 31.07.2019 року № 01-29-387/1 ПрАТ «Київпорт» зазначило:

«...По пункту № 3 Акту: «Не виконується підпункт 3.5. протоколу УкрТКЗ від 30.09.1985 № 4499 в частині проведення контролю якості піску в районі свердловини № 48, а також дотримання режиму їх збагачення з метою забезпечення нормативної якості продукції (ст. 24 Кодекс України про надра)».

В 2018 році в процесі проведення видобувних робіт в районі свердловини № 48 було відібрано проби піску. За результатами проведення лабораторних досліджень, якість піску відповідала чинним нормативним актам. Слід зазначити, що свердловина № 48 буде відпрацьована в 4 кварталі 2019 року. На даний час за результатам відібраних проб в 2019 році в районі зазначеної свердловини якість піску відповідає чинним ДСТУ.

Результати досліджень піску додаються.

По пункту № 4 Акту: «У зв`язку з тим, що під час видобувних робіт не підтверджується горизонт підрахунку запасів (фактично + 76,0м, а згідно протоколу УкрТКЗ - - 7],5м) не проведено списання запасів піску, як такі що не підтвердились (ст. 46 Кодекс України про надра, п. 13 Постанови КМУ № 58)».

Під час видобувних робіт балансові запаси піску списувались на підставі проведення промірів глибин та результатів показників розвідувальних свердловин 1983-1985 років. Відмітка підрахунку запасів на відпрацьованій площі складає 74,5-76,2 метра (за даними геологічного звіту попередньої детальної розвідки Ново-Українського родовища пісків 1983-1985 років). В зв`язку з цим відсутні запаси, які необхідно списати в контурі відпрацьованої площі.

До листа додається «Основні показники по свердловинах» Додаток 9 до «Отчет о предварительной и детальной разведке Ново-Украинского месторождения строительньїх песков в Киевской области УССР, ПГО «Севукргеология» 1985г. (Звіт про попередню і детальну розвідку Ново-Українського родовища будівельних пісків в Київської області УРСР, ВГО «Півукргеологія» 1985р.) геологічні розрізи №№ 8-8, 9-9, 14-14, 15-15 до робочого проекту «Розробка Ново-Українського родовища пісків» 1991р з нанесенням контурів відпрацьованих запасів за станом на 01.04.2019 роки.

Данні матеріали підтверджують проведення видобувних робіт, відповідно до даних детальної розвідки та проекту розробки Ново-Українського родовища. Тому відсутня необхідність списання запасів на даної площі, як запасів що не підтверджені під час розробки родовища.

По пункту № 5 Акту: «Заповнення форми 5-гр не відповідає вимогам Інструкції із заповнення форми звітності № 5-ГР (тверді горючі, металічні та неметалічиі корисні копалини) (річна). «Звітний баланс запасів, кориснихкопалин за 20 рік», затвердженої наказом Міністерства екології та природних ресурсів України 14.03.2016 № 91 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України ЗО травня 2016 р. за № 789/28919, а саме: в графі 3 не вірно вказана проектна річна (виробнича) потужність підприємства, шахти (розрізу) - 6000 тис. мЗ (згідно з проектом 9000 тис. мЗ); глибина підрахунку запасів корисних копалин (м) - + 76,0м (фактично + 71,5м - протокол УкрТКЗ від 30.09.1985 № 4499 - пп. 3.1.4.); максимальна (фактична) глибина розробки (м) - 15м (фактично від 11 до 20 м); потужність корисної товщі (м) - 12м (згідно з розділом 5.4. потужність корисної копалини коливається від 11,61м до 14.66м, середня 13,2м);в графі 20 не вірно вказано проектні втрати - 5% (згідно з проектом втрати складають 6%) (ст. 24 Кодекс України про надра, пункти 3, 16 частини II Інструкції із заповнення форми звітності № 5-ГР (тверді горючі, металічні та неметалічні корисні копалини) (річна). «Звітний баланс запасів корисних копашн за 20_ рік», затвердженої наказом Міністерства екології та природних ресурсів України 14.03.2016 № 97 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України ЗО травня 2016року за № 789/28919)».

Підприємство надало до Державної служби геології та надр України уточнюючу форму звітності № 5-ГР в строк, заповнену відповідно до наказу Міністерства екології та природних ресурсів України 14.03.2016 № 97. (Вх. 14004/02/10-19 від 09.07.2019 року).

По пункту № 6 Акту: «Не проведено корегування робочого проекту «РазработкаНово-Украинскогоместорожденияпесков» у зв`язку з тим, що видобування піску Ново-Українського родовища проводиться з порушенням вимог цього проекту в частині першочерговості відпрацювання родовища, а також за обсягами та напрямком видобувних робіт передбачених в Календарному плані добувних робіт (розділ 5.4. стор. 22, 23) (ст. 19 Гірничого закону України)».

Плануючи зменшення річної продуктивності і напрям робіт видобутків, ПрАТ «Київпорт» внесло зміни в робочий проект «Розробка Ново-Українського родовища пісків».

«Корегування робочого проекту розробка Ново-Українського родовища пісків в Обухівському районі Київської області» подано на погодження до Державної служби геології та надр України із супровідним листом від 17.05.2019 №01-29-203 (вх. №10900/02/10-19 від 20.05.2019).

Державна служба геології та надр України із супровідним листом №11367/03/10- 19 від 21.06.2019 (за результатами розгляду зазначеного вище листа ПрАТ «Київпорт») передала «Корегування робочого проекту розробка Ново-Українського родовища пісків в Обухівському районі Київської області» на адресу Державного геологічного підприємства «Державна комісія з експертизи геологічних проектів і кошторисів».

27.06.2019 між ПрАТ «Київпорт» (за договором - Виконавець) та Державним геологічним підприємством «Державна комісія з експертизи геологічних проектів і кошторисів» (за договором - Замовник) було укладено договір №67П про надання послуг, відповідно до якого Замовник доручає, а Виконавець зобов`язується надати послуги з надання консультацій та проведення аналізу робочих проектів видобутку корисних копалин на їх відповідність рекомендаціям ДКЗ, природоохоронного законодавства та умовами спеціального дозволу на користування надрами «Корегування робочого проекту розробка Ново-Українського родовища пісків в Обухівському районі Київської області».

09.07.2019 року державне геологічне підприємство «Державна комісія з експертизи геологічних проектів і кошторисів» надало до Державної служби геології та надр України позитивний висновок щодо відповідності «Корегування робочого проекту розробка Ново-Українського родовища пісків в Обухівському районі Київської області» відповідність рекомендаціям ДКЗ, природоохоронного законодавства та умовами спеціального дозволу на користування надрами (Вх. № 14002/02/10-19 від 09.07.19)...».

Листом від 05.08.2019 року № 1487-14/06 у відповідь Центральний міжрегіональний відділ Департаменту державного геологічного контролю), повідомив, що враховуючи лист ПрАТ «Київпорт» від 31.07.2019 року № 01-29-237/1 (вх. № 14/06-483 від 01.08.2019 року) з доданими до нього матеріалами щодо виконання припису, станом на 05.08.2019 року з боку надрокористувача залишаються не усунутими порушення вимог законодавства про надра, а саме: п. 1, п. З, п. 4, п. 5 припису.

Вважаючи дії Державної служби геології та надр України протиправними, а визнати припис від 01.07.2019 року №1245-14/06 Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю таким, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом, при вирішенні якого суд дійшов таких висновків.

Статтею 13 Конституції України закріплено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Відносини щодо забезпечення раціонального, комплексного використання надр для задоволення потреб у мінеральній сировині та інших потреб суспільного виробництва, охорони надр, гарантування при користуванні надрами безпеки людей, майна та навколишнього природного середовища, а також охорона прав і законних інтересів підприємств, установ, організацій та громадян, регулюються Кодексом України про надра.

Стаття 1 Кодексу України про надра встановлює, що надра - це частина земної кори, що розташована під поверхнею суші та дном водоймищ і простягається до глибин, доступних для геологічного вивчення та освоєння.

Частиною першою статті 19 Кодексу України про надра визначено, що надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр. Право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу.

В силу приписів статті 24 Кодексу України про надра користувачі надр зобов`язані:

1) використовувати надра відповідно до цілей, для яких їх було надано;

2)забезпечувати повноту геологічного вивчення, раціональне, комплексне використання та охорону надр;

3) забезпечувати безпеку людей, майна та навколишнього природного середовища;

4) приводити земельні ділянки, порушені при користуванні надрами, в стан, придатний для подальшого їх використання у суспільному виробництві;

4-1) надавати та оприлюднювати інформацію про загальнодержавні та місцеві податки і збори, інші платежі, а також про виробничу (господарську) діяльність, необхідну для забезпечення прозорості у видобувних галузях, відповідно до порядку, затвердженого Кабінетом Міністрів України;

5) виконувати інші вимоги щодо користування надрами, встановлені законодавством України та угодою про розподіл продукції.

Права та обов`язки користувача надр виникають з моменту отримання спеціального дозволу на користування надрами, а в разі надання права користування надрами на умовах угод про розподіл продукції - з моменту набрання чинності такою угодою, якщо інше не передбачено цією угодою.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 року №1174 (в редакції чинній в момент виникнення спірних правовідносин) (далі - Положення № 1174), Державна служба геології та надр України (Держгеонадра) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Згідно з пунктом 4 Положення № 1174 Держгеонадра відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, видає в установленому порядку спеціальні дозволи на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами); зупиняє та анулює в установленому порядку дію спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами), поновлює їх дію у разі зупинення; здійснює переоформлення спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами), внесення до них змін та видачу дублікатів, продовжує строк дії спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами), здійснює державний контроль за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним їх використанням, проводить планові та позапланові перевірки надрокористувачів, за результатами яких (у разі виявлення порушень вимог законодавства) складає акти, видає обов`язкові для виконання вказівки (приписи) про усунення виявлених недоліків і порушень вимог законодавства; здійснює державний контроль за дотриманням правил і нормативів користування нафтогазоносними надрами та ін.

Відповідно до статті 61 Кодексу України про надра державний контроль за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним використанням надр України здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Питання надання спеціальних дозволів на користування надрами (далі - дозволи) у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також процедуру продовження строку дії, переоформлення, видачі дубліката, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін регулює Порядок надання спеціальних дозволів на користування надрами, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 року № 165 (далі - Порядок № 615).

Відповідно до частини четвертої статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державною службою геології та надр України на 2019 рік, затвердженого Наказом Держгеонадр від 28.11.2018 року № 450, та Наказу Держгеонадр від 03.05.2019 року № 136 «Про проведення планових заходів державного нагляду (контролю) Державною службою геології та надр України у червні 2019 року» Центральним міжрегіональним відділом Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України було оформлено направлення на проведення перевірки позивача, якому наданий спеціальний дозвіл на користування надрами № 672 від 05.11.1996 року.

Відтак, відповідач як орган наділений повноваженнями щодо здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням, зокрема, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів та надання обов`язкових до виконання приписів щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства з цих питань.

При цьому, суд зауважує, що повноваження відповідача щодо проведення перевірки дотримання позивачем вимог природоохоронного законодавства не заперечуються.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України №877-V.

Статтею 10 указаного Закону визначено права суб`єкта господарювання. Так, поміж іншого, суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо:

- державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів;

- посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону;

- органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику.

Відповідно до частини першої статті 5 Закону №877-V комплексні планові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Статтею 7 Закону №877-V визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) у разі необхідності вжиття заходів реагування протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до статті 62 Кодексу України про надра орган державного геологічного контролю має право, зокрема, давати обов`язкові для виконання вказівки (приписи) про усунення недоліків і порушень під час геологічного вивчення надр.

Відповідно до пункту 8 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

З матеріалів справи вбачається, що позивач не спростовує факту проведення перевірки, в тому числі надання допуску посадовими особам відповідача до її проведення, складання акту та отримання припису, проте вважає перевірку протиправною, оскільки за результатами її проведення складено акт перевірки за відсутності уніфікованих форм актів, які також не були оприлюднені на її офіційному сайті, а відтак, на думку позивача, перевірка була проведена з грубими порушеннями чинного законодавства України, а припис складений за її результатами підлягає скасуванню.

З огляду на викладене доцільно зауважити, що частиною п`ятнадцятою статті 4 Закону №877-V визначено, що при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

За змістом частини другої статті 5 Закону №877-V центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, розробляє Методику розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), та Методику розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

За змістом частини другої статті 5 Закону №877-V уніфіковані форми актів з переліком питань затверджуються органом державного нагляду (контролю) та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня затвердження у порядку, визначеному законодавством. Виключно в межах переліку питань орган державного нагляду (контролю) залежно від цілей заходу та ступеня ризику визначає питання, щодо яких буде здійснюватися державний нагляд (контроль), та зазначає їх у направленні на перевірку.

Методика розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), має передбачати, у тому числі, оцінку ступеня небезпеки, масштабу, виду та сфери діяльності, наявність порушень у попередній діяльності суб`єктів господарювання (крім новостворених).

Орган державного нагляду (контролю) визначає у віднесеній до його відання сфері критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності.

З урахуванням значення прийнятного ризику всі суб`єкти господарювання, що підлягають нагляду (контролю), належать до одного з трьох ступенів ризику: високий, середній або незначний.

Залежно від ступеня ризику органом державного нагляду (контролю) визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю).

Критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), затверджуються Кабінетом Міністрів України за поданням органу державного нагляду (контролю).

Залежно від ступеня ризику орган державного нагляду (контролю) визначає перелік питань для здійснення планових заходів (далі - перелік питань), що затверджується наказом такого органу.

Уніфіковані форми актів з переліком питань затверджуються органом державного нагляду (контролю) та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня затвердження у порядку, визначеному законодавством.

Виключно в межах переліку питань орган державного нагляду (контролю) залежно від цілей заходу та ступеня ризику визначає питання, щодо яких буде здійснюватися державний нагляд (контроль), та зазначає їх у направленні на перевірку.

Орган державного нагляду (контролю) оприлюднює критерії та періодичність проведення планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) шляхом розміщення на своєму офіційному веб-сайті у порядку, визначеному законодавством.

Як встановлено судом, уніфіковані форми актів перевірки дотримання вимог законодавства у сфері видобування корисних копалин затверджені Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 28.03.2013 року № 133 та оприлюднені на офіційному веб-сайті Державної служби геології та надр України (http://www.geo.gov.ua/storinka/formy-dokumentiv-u-sferi-zdivsnennva-derzhavnogo geologichnogo-kontrolvu) і внесені до пілотного модулю Інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю).

Відповідно до частини першої статті 5 Закону № 877-V з урахуванням Плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) на 2019 рік, затвердженого Наказом Державної регуляторної служби України від 15.11.2018 року № 152, Держгеонадра Наказом від 28.11.2018 року № 450 затвердили «Річний план здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державною службою геології та надр України на 2019 рік» та розмістила його у встановлені законодавством строки на своєму офіційному веб-сайті: www.geo.gov.ua в підрозділі «Накази Держгеонадр» розділу «Нормативно-правові акти».

Також судом встановлено, що Постановою Кабінету Міністрів від 31.10.2018 року № 913 затверджено критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр і визначається періодичність здійснення плановик заходів державного нагляду (контролю) Державною службою геології та надр, які розроблені на виконання Постанови Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 року № 342 «Про затвердження методик розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю)».

Постанова від 31.10.2018 року № 913 розміщена на офіційному веб-сайті служби геології та надр України за посиланням http://geo.gov.ua/resolution-of-the-cabmet-of-ministers-of-ukraine/.

Наказом Міністерства екології та природних ресурсів № 229 від 26.06.2019 року відповідно до абзацу восьмого частини другої статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», частини першої статті 61 Кодексу України про надра, частини другої статті 6 Закону України «Про державну геологічну службу України», підпункту 61 пункту 4 Положення про Міністерство екології та природних ресурсів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.01.2015 року № 32, підпункту 12 пункту 4 Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 року № 1174, Методики розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 року № 342 було затверджено уніфіковану форму акту, що складається за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Також було визнано таким, що втратив чинність Наказ Міністерства екології та природних ресурсів України від 28.03.2013 року № 133 «Про затвердження форм документів у сфері здійснення державного геологічного контролю», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 05.04.2013 року за № 563/23095.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що суб`єктом владних повноважень, було використано відповідні уніфіковані форми, які були чинні під час проведення державного геологічного контролю позивача.

З матеріалів справи не вбачається спростування зазначеного позивачем. Доказів зворотного не надано.

Судом також встановлено, що акт перевірки позивача від 01.07.2019 року №06-06/22/2019-23/п (153) відповідає вимогам, встановленим до нього частиною шостою статті 7 Закону №877-V.

Суд зауважує, що в адміністративному позові позивача оскаржується припис від 01.07.2019 року №1245-14/06 Державної служби геології та надр України (Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю) у зв`язку з порушенням процедури проведення перевірки: позивач фактично вважає даний припис протиправним оскільки, на його думку, відповідач не мав права проводити планових заходів державного контролю. При цьому, Наказ Держгеонадр від 28.11.2018 року № 450 «Про затвердження Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державною службою геології та надр України на 2019 рік» позивачем не оскаржувався. У той же час позивачем не доведено/не оскаржується самого факту відсутності зазначених в Акті порушень.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку про законність дій відповідача в результаті встановлення порушення приписів законодавства позивачем щодо оформлення виявлених правопорушень та, відповідно, щодо складання припис №1245-14/06 від 01.07.2019 року.

Згідно зі статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно частин першої - третьої статі 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки в задоволенні позову відмовлено, судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Керуючись положеннями статей 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 139, 241-246, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В :

В задоволенні адміністративного позову Приватного акціонерного товариства «Київський річковий портал» (04071, м. Київ, вул. Верхній Вал, 70, ) до Державної служби геології та надр України (03057, м. Київ, вул. А. Цедіка, 16, ) про визнання протиправним та скасування припису - відмовити.

Згідно з частиною першою статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.А. Качур