Справа № 360/1801/21
Суддя: Т.І. Чернявська
Дата ухвалення: 2021-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 квітня 2021 року СєвєродонецькСправа № 360/1801/21

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Чернявська Т.І., перевіривши матеріали позовної заяви адвоката Корнієнка Андрія Андрійовича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про визнання бездіяльності протиправною та стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

02 квітня 2021 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява адвоката Корнієнка Андрія Андрійовича (далі - представник позивача) в інтересах ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області (далі - відповідач), в якій представник позивача просить:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області щодо невиплати ОСОБА_1 заборгованості з пенсії за період з 01 липня 2016 року по 31 березня 2018 року включно у розмірі 12108,00 грн;

- стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області на користь ОСОБА_1 заборгованість з виплати пенсії за період з 01 липня 2016 року по 31 березня 2018 року включно у розмірі 12108,00 грн.

За приписами пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши матеріали адміністративного позову, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, у зв`язку з чим вона має бути залишена без руху з таких підстав.

Частиною першої статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Згідно з частиною другою статті 5 КАС України захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

В рамках адміністративного судочинства:

дії - певна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у здійсненні суб`єктом владних повноважень своїх обов`язків у межах наданих законодавством повноважень чи всупереч їм;

бездіяльність - певна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у невиконанні ним дій, які він повинен був і міг вчинити відповідно до покладених на нього посадових обов`язків згідно із законодавством України;

рішення - нормативно-правовий акт або індивідуальний акт (нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування; індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк).

Відповідно до частини першої статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Предмет позову - це матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, в яких встановлюється спосіб ліквідації правопорушення, вчиненого суб`єктом владних повноважень та іншими особами, в передбачених законом випадках, а підстава позову - це ті обставини (юридичні факти) і норми права, які у своїй сукупності дають право особі звернутись до суду з вимогами до іншої особи.

Згідно з пунктами 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

З огляду на положення статей 5 та 245 КАС України, адміністративний суд, встановивши, що відповідач порушив норми права, які регулюють спірні правовідносини, повинен визнати такі рішення, дії або бездіяльність протиправними і зобов`язати відповідача провести нарахування та виплату належних сум відповідно до закону, а не ухвалювати рішення про стягнення конкретних сум.

В резолютивній частині позовної заяви позивач серед іншого просить стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області на користь ОСОБА_1 заборгованість з виплати пенсії за період з 01 липня 2016 року по 31 березня 2018 року включно у розмірі 12108,00 грн. Жодного нормативного обґрунтування цієї вимоги позивачем у позовній заяві не наведено.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно з частиною першою статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно із частиною другою статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2270,00 грн. Тобто, за одну вимогу немайнового характеру фізична особа має сплатити судовий збір у розмірі 908,00 грн, за вимогу майнового характеру у розмірі не менше 908,00 грн.

Позивачем у позовній заяві заявлено одну вимогу немайнового характеру (визнання протиправною бездіяльності щодо невиплати ОСОБА_1 заборгованості з пенсії за період з 01 липня 2016 року по 31 березня 2018 року включно у розмірі 12108,00 грн) та одну вимогу майнового характеру (стягнення з заборгованості з виплати пенсії за період з 01 липня 2016 року по 31 березня 2018 року включно у розмірі 12108,00 грн).

Оскільки позивачем одночасно заявлено позовну вимогу немайнового та майнового характеру, то він повинен сплатити судовий збір за кожну з них.

Позивачем судовий збір за подання до суду адміністративного позову з позовними вимогами немайнового у розмірі 908,00 грн та майнового характеру у розмірі 908,00 грн не сплачено.

В позовній заяві представником позивача заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору або про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення по справі.

В обґрунтування заявленого клопотання представник позивача зазначив, що позивач тимчасово проживає у смт. Фащівка Луганської області у зв`язку із доглядом за власним житлом. У зв`язку з відсутністю пенсії та у зв`язку з цим подальшими витратами на поїздки до органу Пенсійного фонду України та безрезультатність, грошей на сплату судового збору не вистачає. Отже, у позивача є об`єктивні тимчасові складнощі зі своєчасною сплатою судового збору.

Законом України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» встановлено, що «України вживає всіх можливих заходів, передбачених Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, щодо ....захисту та дотримання прав і свобод внутрішньо переміщених осіб, ....інтеграції за новим місцем проживання в Україні».

Крім того, відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» можливо відстрочення сплату судового збору на певний строк якщо предметом позову є захист соціальних прав.

Як вбачається з позовної заяви, предметом позову є захист соціальних прав на достатній життєвий рівень для позивача та його сім`ї (стаття 48 Конституції України) у зв`язку із невиплатою пенсії.

При таких обставинах, представник позивача клопоче перед судом звільнити позивача від сплати судового збору або, у випадку відмови звільнити позивача від сплати судового збору (на розсуд суду) - відстрочити позивачу сплату судового збору до ухвалення рішення суду по суті справи або вирішити питання сплати судового збору одночасно з ухваленням рішення по суті цієї справи, поклавши обов`язок сплати судового збору не та ту сторону, на користь якої буде увалено рішення суду по цій справі.

Відповідно до листа відповідача, з липня 2016 року позивач не може отримати борг з пенсії, та наразі карантин кордон закрито, позивач не може з окупованої території сплатити судовий збір.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо сплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі (частина друга статті 133 КАС України).

Водночас, статтею 8 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" визначені умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від його сплати.

Так, відповідно до частини першої статті 8 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або (пункт 1)

позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або (пункт 2)

предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (пункт 3).

Отже, підстави звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення урегульовані законом.

З довідки Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про нараховані та фактично виплачені суми пенсії ОСОБА_1 за період з 01 липня 2016 року по 31 березня 2021 року судом встановлено, що позивачу у період з липня 2016 року по березень 2021 нараховано пенсію у розмірі 387221,92 грн, виплачено у розмірі 375113,92 грн, залишок заборгованості складає 12108,00 грн.

У 2020 році позивач отримав пенсію у загальному розмірі 104140,36 грн.

Отже, по відношенню до річного доходу позивача за 2020 рік, розмір судового збору у відсотковому значенні складає 1,74 %, що не перевищує 5 відсотків річного доходу позивача за 2020 рік, у зв`язку з чим клопотання представника позивача про звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі задоволенню не підлягає.

Окрім того суд зазначає, що з матеріалів адміністративного позову слідує, що 03 березня 2021 року у м. Києві позивач уклав договір про надання правової допомоги з адвокатом Корнієнком Андрієм Андрійовичем за № 744/21, відповідно до пункту 3.1 якого вартість послуг за даним договором визначається сторонами у розмірі 1500,00 грн.

Тому посилання представника позивача на той факт, що позивач не може під час карантину виїхати з тимчасово окупованої території для того, щоб сплатити судовий збір, є непідтвердженими. Окрім того, суд зазначає, що судовий збір за подання цієї позовної заяви за позивача може сплати його представник.

Зазначений недолік позовної заяви може бути усунений шляхом оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 1816,00 грн за наступними реквізитами для сплати судового збору: отримувач коштів - ГУК у Луг. обл./МТГ м. Сєвєр/22030101, код отримувача - 37991110, банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), рахунок отримувача - UA4012499, відомча ознака - «84» Окружні адміністративні суди, призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Луганський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву адвоката Корнієнка Андрія Андрійовича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про визнання бездіяльності протиправною та стягнення коштів залишити без руху.

Запропонувати адвокату Корнієнку Андрію Андрійовичу протягом 7-ми (семи) календарних днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 1816,00 грн, позовної заяви, оформленої з дотриманням вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, та її копії для вручення відповідачу.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута позивачу та вважатиметься неподаною.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяТ.І. Чернявська