Справа № 280/8976/20
Суддя: Лазаренко Максим Сергійович
Дата ухвалення: 2021-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

05 квітня 2021 року Справа № 280/8976/20 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі судді Лазаренка М.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, буд.166; ) про визнання протиправними та скасування податкових - повідомлень рішень, -

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ФОП ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі - відповідач), у якій позивач просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Запорізькій області від 10.02.2020 №, від 07.05.2020 №, від 07.05.2020 №.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 26.12.2019 відповідачем було проведено камеральну перевірку своєчасності сплати земельного податку / орендної плати за землю до бюджету позивачем за 2017-2019 роки, за результатами якої складено акт №751/08-01-51-05/ НОМЕР_1 від 26.12.2019. Так, в акті зафіксовано порушення пунктів 57.1, 57.3 статті 57, пункту 287.3 статті 287 Податкового кодексу України, а саме: дані камеральної перевірки свідчать про несвоєчасність сплати узгодженої податкової декларації від 20.02.2017 №, податкової декларації від 20.02.2018 №5796 та податкової декларації від 18.02.2019 №15637041. Вказує, що дійсно податковий борг є узгодженим, але сплаченим із простроченням внаслідок збитків, завданих форс-мажорними обставинами - пожежею, що сталась 20.07.2016 у комплексі будівель ринку за адресою розміщення земельної ділянки, що є предметом орендної плати. Наразі сума податкового боргу сплачена та залишився нарахований штраф. Згідно з Актом про пожежу від 21.07.2016 складеного комісією Головного управління ДСНС України у Запорізькій області, 20.07.2016 за адресою: АДРЕСА_2 , приміщення ринку сталась пожежа, якою було знищено торгівельні кіоски в будівлі ринку, торгівельне обладнання та товар в середині кіосків та павільйонів. Пожежею пошкоджено конструктивні елементи даху будівлі, покрівля будівлі, двері та вікна будівлі, торгівельне обладнання та товар в середині торгівельних павільйонів, банківське обладнання. Таким чином, позивач був позбавлений можливості здійснювати господарську діяльність починаючи з 20.06.2016, та навіть на сьогодні комплекс будівель та споруд ринку не відновлений та не функціонує у повному обсязі. З урахуванням зазначеного, наявний причинно-наслідковий зв`язок між несвоєчасною сплатою позивачем податкового боргу з орендної плати за землю та форс-мажорними обставинами, підтвердженими документально. Із посилання на норми статті 101 Податкового кодексу України та пункти 2.1, 3.1, 3.2, 3.4 Порядку списання безнадійного податкового боргу, просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення № від 10.02.2020 на суму штрафу 94497,28 грн. Також зазначає, що за висновками проведеної 17.04.2020 камеральної перевірки своєчасності сплати земельного податку / орендної плати за землю до бюджету позивачем за 2014-2016 роки складено акт №1228/08-01-51-05/ НОМЕР_1 від 17.04.2020, дані якої свідчать про несвоєчасність сплати узгодженої податкової декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) від 19.02.2014 №, податкової декларації з плати за землю від 16.02.2015 №, податкової декларації з плати за землю від 22.02.2016 №, чим порушено пункти 57.1, 57.3 статті 57, пункт 287.3 статті 287 Податкового кодексу України. Так, на підставі вказаного акту відповідачем винесені податкові повідомлення рішення від 07.05.2020 № на суму штрафу 8868,81 грн. та № на суму штрафу 56081,46 грн. Позивач вважає, що камеральна перевірка проведена після спливу строку давності, складені на її підставі акт та вказані податкові повідомлення-рішення є протиправними податковим органом поза межами 1095 днів, передбачених пунктом 102.1 статті 102 Податкового кодексу України. Просить задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою суду від 14.12.2020 відкрито спрощене позовне провадження у справі

Відповідач позовні вимоги не визнав, 05.01.2021 надав до суду відзив на позовну заяву (вх.№241), в якому зазначає, що підставою нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. Згідно даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, між ОСОБА_1 та Виконавчим комітетом Бердянської міської ради укладено договір оренди від 19.06.2012 №00380 на земельну ділянку розташовану за адресою: АДРЕСА_3 , для розміщення та обслуговування ринку площею 0,7469 га. Так, контролюючим органом проведено камеральну перевірку з питання своєчасності сплати узгоджених податкових зобов`язань з орендної плати з фізичних осіб, нарахованих згідно податкових декларацій за 2017-2019 роки по ФОП ОСОБА_1 . За результатами перевірки Бердянським управлінням Головного управління ДПС у Запорізькій області складено акт від 26.12.2019 №751/08-01-51-05/ НОМЕР_1 , на підставі якого винесено податкове повідомлення-рішення форми «Ш» від 10.02.2020 № на суму 94497,28 грн. Крім того, контролюючим органом проведено камеральну перевірку з питання своєчасності сплати узгоджених податкових зобов`язань з орендної плати з фізичних осіб, нарахованих згідно податкових декларацій за 2014-2016 роки, за результатами якої складено акт від 17.04.2020 №1228/08-01-51-05/ НОМЕР_1 . На підставі вказаного акту винесені податкові повідомлення-рішення форми «Ш» від 07.05.2020 № на суму 8868,81 грн. та № на суму 56081,46 грн. Вказує на те, що станом на поточну дату позивачем сплачено суму штрафних санкцій у розмірі 147489,04 грн., залишок несплаченої суми складає 11958,51 грн. За таких обставин вважає, що контролюючий орган діяв законно, відповідно до норм чинного законодавства та в рамках своїх повноважень, а відтак в задоволенні позовних вимог просить відмовити.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 13.09.2001 зареєстрований в якості фізичної особи-підприємця (дата запису: 29.03.2005; номер запису: 0001807). Видами діяльності є: 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (основний); 96.09 Надання інших індивідуальних послуг, н. в. і. у.

01.11.2010 між Бердянською міською радою в особі міського голови Бакая Олексія Анатолійовича (Орендодавець) та приватним підприємцем ОСОБА_1 (Орендар) укладено договір оренди землі, який зареєстрований у Бердянському районному відділі Запорізької регіональної філії ДП «Центр ДЗК при Держкомземі України», про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 19.05.2012 за №00380.

Відповідно до акту прийому-передачі земельної ділянки від 23.12.2010 ПП ОСОБА_1 прийняв земельну ділянку в натурі в розмірі 0,7469 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 , надана для реконструкції, розміщення та обслуговування ринку.

26.12.2019 головним державним ревізором-інспектором відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Бердянського управління Головного управління ДПС у Запорізькій області Іотовою Тетяною Вікторівною проведено камеральну перевірку своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з орендної плати за землю з фізичних осіб за 2017-2019 роки, за результатами якої складено Акт про результати камеральної перевірки своєчасності сплати земельного податку / орендної плати за землю до бюджету від 26.12.2019 №751/08-01-51-05/ НОМЕР_1 . Дані камеральної перевірки свідчать про несвоєчасність сплати узгодженої податкової декларації від 20.02.2017 №, податкової декларації від 20.02.2018 №5796, податкова декларація від 18.02.2019 №15637041, чим порушено пункту 57.1, 57.3 статті 57, пункт 287.3 статті 287 Податкового кодексу України.

На підставі акту перевірки від 26.12.2019 №751/08-01-51-05/ НОМЕР_1 Бердянським управління Головного управління ДПС у Запорізькій області винесено податкове повідомлення-рішення форми «Ш» від 10.02.2020 № на суму 94497,28 грн., яке разом з розрахунком штрафних санкцій по орендній платі з фізичних осіб були направлені ФОП ОСОБА_1 за його податковою адресою та отримані ним особисто 20.02.2020.

В подальшому, 17.04.2020 головним державним ревізором-інспектором відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Бердянського управління Головного управління ДПС у Запорізькій області Іотовою Тетяною Вікторівною проведено камеральну перевірку своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з орендної плати за землю з фізичних осіб за 2014-2016 роки, за результатами якої складено Акт про результати камеральної перевірки своєчасності сплати земельного податку / орендної плати за землю до бюджету від 17.04.2020 №1228/08-01-51-05/ НОМЕР_1 . Дані камеральної перевірки свідчать про несвоєчасність сплати узгодженої податкової декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) від 19.02.2014 №, податкової декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) від 16.02.2015 №, податкової декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) від 22.02.2016 №, чим порушено пункти 57.1, 57.3 статті 57, пункт 287.3 статті 287 Податкового кодексу України.

На підставі акту перевірки від 17.04.2020 №1228/08-01-51-05/ НОМЕР_1 Бердянським управління Головного управління ДПС у Запорізькій області винесено податкові повідомлення-рішення форми «Ш» від 07.05.2020 № на суму 8868,81 грн. та № на суму 56081,46 грн.

Позивач, не погодившись з правомірністю винесення контролюючим органом податкових повідомлень-рішень від 10.02.2020 №, від 07.05.2020 №, від 07.05.2020 №, звернувся до суду з вимогами про визнання їх протиправними та скасування.

Щодо податкових повідомлень-рішень від 07.05.2020 №, від 07.05.2020 №, суд зазначає наступне.

Відповідно до підпункту 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.

Відповідно до статті 32 Податкового кодексу України зміна строку сплати податку та збору здійснюється шляхом перенесення встановленого податковим законодавством строку сплати податку та збору або його частини на більш пізній строк. Зміна строку сплати податку здійснюється у формі: відстрочки; розстрочки. Зміна строку сплати податку не скасовує діючого і не створює нового податкового обов`язку.

Абзацом 1 пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України встановлено, що платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 Податкового кодексу України контролюючий орган має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку зокрема подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Згідно пункту 126.1 статті 126 Податкового кодексу України якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання та/або авансових внесків з податку на прибуток підприємств протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Як вже встановлено судом під час розгляду даної справи, Фізичної особою-підприємцем ОСОБА_1 19.02.2014, 16.02.2015 та 22.02.2016 подавались до контролюючого органу податкові декларації за відповідні звітні періоди (2014, 2015 та 2016 роки), в яких самостійно обчислено суму грошового зобов`язання з орендної плати за землю (земельний податок та / або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності).

Відповідно до пункту 286.2 статті 286 Податкового кодексу України платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов`язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а надалі така довідка подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.

Виходячи з наведеного, відлік 1095-денного строку давності щодо нарахування Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 штрафу за порушення строку сплати грошового зобов`язання з орендної плати за землю (земельний податок та / або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2014-2016 роки має бути пов`язаний саме з останнім днем граничного строку подання податкової декларації з плати за землю за 2016 рік.

Відповідно до пункту 286.2 статті 286 Податкового кодексу України, граничним строком подання податкової декларації з плати за землю за 2014 рік є 20.02.2016.

Отже, відповідач після 19.02.2019 не мав права проводити перевірку та визначати Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 суму грошових зобов`язань (штрафи) за несвоєчасну сплату узгоджених податкових зобов`язань з орендної плати за землю (земельний податок та / або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2014-2016 роки.

За таких обставин, визначення відповідачем у спірних податкових повідомленнях-рішеннях грошового зобов`язання за несвоєчасну сплату позивачем орендної плати за землю суперечить наведеним приписам Податкового кодексу України, а отже є протиправними.

З урахуванням наведеного, відповідачем протиправно визначена в спірних податкових повідомленнях-рішеннях від 07.05.2020 №, від 07.05.2020 № сума штрафу розмірі 64950,27 грн.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що визначення відповідачем грошового зобов`язання за несвоєчасну сплату позивачем орендної плати за землю за 2014-2016 роки суперечить приписам Податкового кодексу України, а отже є протиправним.

За правовими позиціями Верховного Суду, викладеними, зокрема, у постановах від 05.06.2018 у справі № 824/760/17 та від 28.11.2018 у справі № 808/2282/17, нарахування податковим органом штрафних санкцій має відбуватись з урахуванням строків давності, встановлених статтею 102 Податкового кодексу України.

Що стосується податкового повідомлення-рішення від 10.02.2020 № про сплату грошового зобов`язання в частині штрафу в розмірі 94497,28 грн, суд вважає за необхідне зазначити про таке.

Відповідно до пункту 16.1.2 статті 16 Податкового кодексу України платники податків зобов`язані вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів;

Подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів (пункт 16.1.3 статті 16 Податкового кодексу України).

Сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи (пункт 16.1.4 статті 16 Податкового кодексу України).

Як зазначалось вище, підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України визначено, що грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку із порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно з підпунктом 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору, застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені є контролюючий орган. Якщо згідно з нормами статті 54 Податкового кодексу України сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання (пункт 54.5 статті 54 Податкового кодексу України).

Відповідно до пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Пунктом 57.3 статті 57 Податкового кодексу України передбачено, що у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1-54.3.6 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що наступають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

Згідно з пунктом 87.9 статті 87 Податкового кодексу України у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до ст. 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом. Вказаною нормою Податкового кодексу України визначено обов`язок податкового органу на зарахування усіх платежів на погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків.

Нормою пункту 87.9 статті 87 Податкового кодексу України законодавець чітко встановив черговість спрямування коштів, сплачених платником податків, у разі наявності податкового боргу.

Спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Законодавством встановлено обов`язок контролюючого органу здійснювати зарахування коштів, що сплачує платник податків, в першу чергу в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. Вказана позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 05.06.2018 по справі № К/9901/47707/18.

Пунктом 126.1 статті 426 Податкового кодексу України встановлено, що у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

У випадку перенаправлення контролюючим органом коштів на оплату поточних податкових зобов`язань у рахунок погашення податкового боргу, що виник раніше, у платника податків виникає недоїмка за податковими зобов`язаннями за поточні податкові періоди, яка погашається у порядку, визначеному пунктом 87.9 статті 87 Податкового кодексу України та у випадку несвоєчасного погашення якої, податковий орган нараховує штраф у розмірах, установлених статтею 126 Податкового кодексу України у залежності від терміну затримки.

При цьому, санкція норми статті 126 Податкового кодексу України передбачає застосування до платника податків штрафу у випадку несплати ним узгодженої суми грошового зобов`язання безвідносно до підстав її виникнення.

Аналогічна позиція Верховного Суду у рішеннях від 13.02.2018 по справі №К/9901/3879/17, рід 04.04.2018 по справі №К/9901/3770/17, від 17.04.2018 по справі №К/9901/716/18.

Пунктом 288.1 статті 288 Податкового кодексу України визначено, підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.

Суд відхиляє посилання позивача на форс-мажорні обставини, оскільки ним позивачем не надано до суду факти засвідчення таких обставин (обставин непереборної сили), а саме сертифікату про такі обставини.

Так, у частині першій статті 14-1 Закону України від 02.12.1997 №671/97-ВР «Про торгово-промислові палати в Україні» визначено, що торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Відповідно до пункту 3.1.1 статті 3.1 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням президії ТПП України від 15.07.2014 №40(3) (далі - Регламент) форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) - це надзвичайні та невідворотні обставини, які об`єктивно впливають на виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків за законодавчими і іншими нормативними актами, дію яких неможливо було передбачити та дія яких унеможливлює їх виконання протягом певного періоду часу. Дія таких обставин може бути викликана, зокрема винятковими погодними умовами і стихійним лихом (епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо).

Форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за заявою зацікавленої особи по кожному окремому договору, контракту, угоді тощо, а також по податкових та інших зобов`язаннях/обов`язках, виконання яких настало згідно з законодавчим чи іншим нормативним актом або може настати найближчим часом і виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин (ст.6.2 Регламенту).

За змістом статті 6.9 Регламенту для визнання та підтвердження форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) уповноважена особа повинна впевнитись, що надані заявником документи свідчать, зокрема про - причинно-наслідковий зв`язок між обставиною/подією і неможливістю виконання заявником своїх конкретних зобов`язань (за договором, контрактом, угодою, законом, нормативним актом, актом органів місцевого самоврядування тощо).

У сертифікаті про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) щодо податкових обов`язків / обов`язкових платежів вказується інформація про заявника, місце державної реєстрації, ідентифікаційний код, державна податкова інспекція, в якій платник податків зареєстрований, зобов`язання, обставини, докази, на які посилається зацікавлена особа, що унеможливлюють виконання податкових обов`язків / здійснення обов`язкових платежів у встановлений термін, та інші відомості, зокрема, про неможливість здійснення господарської діяльності тощо (стаття 6.12 Регламенту).

Зміст наведених норм дає підстави вважати, що форс-мажорні обставини засвідчуються по кожному окремому договору або податкових зобов`язаннях за наявності причинного зв`язку між обставиною/подією і неможливістю виконання заявником своїх конкретних зобов`язань за договором або законом.

Сертифікат ТПП України може підтверджувати факт настання обставин непереборної сили та містити висновок щодо впливу цієї події на можливість виконання заявником своїх конкретних зобов`язань (зокрема, за договором або законом). Задля звільнення платника податків від відповідальності за несвоєчасну сплату узгодженого податкового зобов`язання слід встановити вплив обставин непереборної сили на можливість здійснення платником податків своєчасної сплати грошового зобов`язання.

Натомість, позивачем до суду не надано сертифікат про засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), а тому суд не бере до уваги надані позивачем Акт про пожежу від 21.07.2016, складеного комісією Головного управління ДСНС України у Запорізькій області та висновок судового експерта від 29.02.2017 №01-17.

Як встановлено судом вище, 01.11.2010 між Бердянською міською радою в особі міського голови Бакая Олексія Анатолійовича (Орендодавець) та приватним підприємцем ОСОБА_1 (Орендар) укладено договір оренди землі, який зареєстрований у Бердянському районному відділі Запорізької регіональної філії ДП «Центр ДЗК при Держкомземі України», про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 19.05.2012 за №00380.

Пунктом 11 Договору передбачено, що орендна плата вноситься у такі строки: щомісяця до 30 числа місяця, наступного за звітним на рахунок Орендодавця: Місцбюджет, м. Бердянськ 13050500, рахунок №0011, код ЄДРПО 23787244, код платежу 13050500 в Управлінні державного казначейства у Запорізькій області, МФО 813015. Строки внесення орендної плати не є сталими і змінюються згідно з Законом України «Про Державний бюджет».

Орендна плата справляється також у випадках, якщо Орендар з поважних причин тимчасово не використовує земельну ділянку за умовами договору, та не залежить від результатів господарської діяльності Орендаря.

Таким чином, позивач має обов`язок сплати орендної плати навіть у умовах тимчасового невиконання земельної ділянки за умовами договору з поважної причини - пожежі, якою знищено та пошкоджено майно на території земельної ділянки, що орендується позивачем, оскільки про це безпосередньо зазначено у договорі оренди від 01.11.2010 (запис від 19.05.2012 за №00380 у Державному реєстрі земель).

За таких обставин, податкове повідомлення-рішення від 10.02.2020 № винесено Головним управління ДПС у Запорізькій області правомірно та скасуванню не підлягає.

Відповідно до положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з нормами частин першої, другої статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що встановлені у справі обставини частково підтверджують позицію позивача, покладену в основу позовних вимог, а відтак, позовні вимоги належить задовольнити частково.

Згідно з частиною третьою статті 139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір в розмірі 1594,49 грн., який належить стягнути частково на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Запорізькій області у сумі 531,50 грн.

Керуючись статтями 2, 9, 77, 139, 241, 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, буд.166; ) про визнання протиправними та скасування податкових - повідомлень рішень, - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Запорізькій області від 07.05.2020 №, від 07.05.2020 №.

В задоволенні решти позовних вимог, - відмовити.

Стягнути на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 сплачену суму судового збору в розмірі 531,50 грн. (п`ятсот тридцять одна гривня 50 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Запорізькій області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 05.04.2021.

Суддя М.С. Лазаренко