Справа № 826/12834/18
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2021-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 квітня 2021 року м. Київ № 826/12834/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "Корал-В" про застосування заходів реагування,

установив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (ГУ ДСНС у місті Києві) з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Корал-В" (ТОВ "Корал-В") про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень 2-го поверху за адресою: вул. Милославська, буд. 6 в Деснянському районі міста Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Позов обґрунтовано тим, що характер порушень, виявлених під час проведення перевірки відповідача, пов`язаний з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі. Представник позивача наголошує на тому, що відповідачем не подано до ГУ ДСНС у місті Києві доказів повного усунення виявлених в нього порушень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.09.2018 позовну заяву ГУ ДСНС у м. Києві прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.

Представник відповідача відзиву на позовну заяву не надав.

Отже, оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, суд встановив наступне.

25.05.2018 ГУ ДСНС України у м. Києві прийнято наказ №327 "Про проведення позапланових перевірок", відповідно до пункту 33 додатку до якого державним інспекторам у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту доручено в період з 15.06.2018 по 02.07.2018 провести позапланову перевірку приміщень ТОВ "Корал-В" щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки.

На підставі зазначеного наказу ГУ ДСНС України у м. Києві видано посвідчення від 11.06.2018 №1658 на проведення позапланової перевірки ТОВ "Корал-В" за адресою: вул. Милославська, буд. 6 в Деснянському районі міста Києва.

Перед початком здійснення перевірки директору ТОВ "Корал-В" вручено посвідчення на проведення перевірки від 11.06.2018 №1658 та службові посвідчення, які засвідчують особи перевіряючих.

25.06.2018 ГУ ДСНС у м. Києві на підставі вищевказаних наказу та посвідчення проведена позапланова перевірка щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатами проведення якої складений акт від 25.06.2018 №2212.

Примірник акту отримала директор ТОВ "Корал-В" під підпис. Акт не містить зауважень та заперечень щодо проведеної перевірки та складення акту.

Так, під час здійснення перевірки встановлено, що об`єкт перевірки - приміщення ТОВ "Корал-В" експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

1. евакуаційні виходи 1-го та 2-го поверхів будівлі означити світловими покажчиками «ВИХІД» білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення - розділ III п.п. 2.31., 2.32. «Правила пожежної безпеки в Україні» (далі - ППБУ);

2. надати акти проведення прихованих робіт на прокладання проводів (кабелів) за підвісними стелями - розділ IV п. 1.12. ППБУ;

3. на дверях сходової клітки типу СК1 3-го поверху будівлі приєднати пристрої для самозачинення дверей сходової клітки - розділ III п. 2.23. ППБУ;.

4. Двері сходових кліток типу СКІ виконати суцільними або з армованим склом (порушення п. 7.3.28 Державних будівельних норм (далі - ДБН) В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»; п. 9.2.1. ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди. Основні положення - розділ ІІІ п. 2.23. ППБУ;

5. з приміщень 2-го поверху будівлі евакуаційні виходи на сходові клітки типу СК1 влаштовати відповідно до вимог п.п. 7.2.1, 7.2.4., 7.2.5 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна будівництва. Загальні вимоги» (влаштовано через приміщення №№ 215, 201) - розділ ІІІ п. 2.23. ППБУ;

6. шляхи евакуації з приміщень підвального поверху будівлі утримувати вільними та нічим не захаращувати (меблями та різними матеріалами) - розділ III п. 2.37. ППБУ;

7. під сходовою кліткою типу СК1 демонтувати розміщене торговельне приміщення з горючих матеріалів - розділ ІІІ п. 2.37. ППБУ;

8. на шляхах евакуації 1-го поверху будівлі не допускати організовану торгівлю (розміщення відділів та секцій для торгівлі) - розділ VI п. 4.11. ППБУ;

9. за наявності людей у приміщеннях двері евакуаційних виходів зачиняти на внутрішні запори, які відчиняються зсередини без ключа - розділ III п.п. 2.27. 2.37. ППБУ;

10. приміщення 2-го поверху, в якому встановлений приймально-контрольний прилад системи автоматичної пожежної сигналізації, забезпечити аварійним освітленням (порушення п. 7.2.24 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту») - розділ V п. 1.2. ППБУ;

11. в зоні з кухонним обладнанням підвального поверху (плити; сковороди; вертикальні, кутові, ланцюгові печі; фритюрниці; жарові шафи; «китайські котли» тощо) використовувати модульну система локального пожежогасіння, спеціалізовані для такого виду загорань (порушення п. 8.1.5 ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків та споруд. Системи протипожежного захисту») - розділ V п. 1.2. ППБУ;

12. надати підтверджуючі документи щодо виведення сигналу від контрольно- приймального приладу системи автоматичної пожежної сигналізації на пульт централізованого пожежного спостереження (порушення п. 5.8. ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків та споруд. Системи протипожежного захисту») - розділ V п.п. 1.1., 1.4. ППБУ;

13. клас вогнестійкості проходок інженерних комунікацій приміщень підвального поверху будівлі (електричних, кабельних та шинопровідних проходок водопровідних, каналізаційних труб тощо) через огороджувальні конструкції з нормованим класом вогнестійкості або через протипожежні перешкоди виконати не менший ніж нормований клас вогнестійкості огороджувальної конструкції або протипожежної перешкоди за ознакою ЕІ (порушення п. 6.20 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги») - розділ ІІІ п .п .2.3., 2.4. ППБУ;

14. провести випробування зовнішнього протипожежного водопостачання на тиск та витрату води - розділ V п. 2.1. 5) ППБУ;

15. біля місць розташування пожежних гідрантів встановити покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева) - розділ V п. 2.1 . 9) ППБУ;

16. у приміщені насосної станції вивісити загальну схему протипожежного водопостачання та схему обов`язків насосів - розділ V п. 2.3. 1) ППБУ;

17. щомісячно перевіряти надійність переведення пожежних насосів з основного на резервне електропостачання - розділ V п. 2.3. 4) ППБУ;

18. на кожній засувці і пожежному насосі-підвищувачі вивісити інформацію про їх призначення - розділ V п. 2.3. 1) ППБУ;

19. електрифіковані засувки перевірити на працездатність (не рідше двох разів на рік) - розділ V п. 2.3. 4) ППБУ;

20. надати акти щодо проведення технічного обслуговування та перевірки на працездатність шляхом пуску води пожежних кран-комплектів - розділ V п. 2.2.: 10) ППБУ;

21. надати підтверджуючі матеріали щодо обов`язкового страхування цивільної відповідальності суб`єкту господарювання за шкоду, яка може бути заподіяна пожежами та аваріями - ст. 49 Кодексу цивільного захисту України (КЦЗ України);

22. використання суб`єктами господарювання (орендарями) об`єкту нерухомості (будівель, споруд, приміщень або їх частин) здійснювати суб`єктами господарювання за наявності поданих декларацій відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки - ст. 57 ч. 2 КЦЗ України.

Окрім того, 27.06.2018 ГУ ДСНС у м. Києві винесено припис відповідачу про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки №173 та складено протокол про адміністративне правопорушення КИ №036511/130 відповідно до статті 175 Кодексу України про адміністративні правопорушення на ОСОБА_1 (відповідальну особу за протипожежну безпеку ТОВ "Корал-В").

У зв`язку з тим, що виявлені порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

В подальшому, ГУ ДСНС у м. Києві проведено позапланову перевірку відповідача 24.01.2020, за результатами якої встановлено, що ТОВ "Корал-В" не виконано вимог пунктів 2, 4, 5, 7-9, 13, 17, 22 припису від 27.06.2018 №173.

Більше того, плановою перевіркою ТОВ "Корал-В", проведеною ГУ ДСНС у м. Києві 26.02.2020, також встановлено, що відповідачем допущено наступні порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж - п. 1.8. глава 1 розділ IV ППБУ;

допускається замикання дверей на шляхах евакуації на замки, що важко відчиняються зсередини - п. 2.37. глави 2 розділу ІІІ ППБУ;

клас вогнестійкості проходок інженерних комунікацій приміщень підвального поверху будівлі (електричних, кабельних та шинопровідних проходок водопровідних, каналізаційних труб тощо) через огороджувальні конструкції з нормованим класом вогнестійкості або через протипожежні перешкоди виконати не менший ніж нормований клас вогнестійкості огороджувальної конструкції або протипожежної перешкоди за ознакою ЕІ (порушення п. 6.20 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги») - розділ ІІІ п.п. 2.3., 2.4. ППБУ;

в тамбурі виходу, сходової клітки на першому поверсі опорядження (облицювання) стін виконано з матеріалів, з невизначеними показниками пожежної безпеки - п. 2.17. глава 2 розділу ІІІ ППБУ;

не надано акти проведення прихованих робіт на всі приміщення, де їх оформлення є обов`язковим - п.1.12. глава 1 розділ IV ППБУ;

з приміщень 2-го поверху евакуаційні виходи не влаштовані через коридор, холл, вестибюль (фоє), сходову клітину або сходи, а влаштовані через приміщення №215 та №201 в порушення вимог п.п. 7.2.1, 7.2.4., 7.2.5 ДБН В.1.1-7:2016 - п. 2.23. глава 2 розділу ІІІ ППБУ;

під сходовою клітиною типу СК1 влаштовано приміщення охорони - п. 2.37. глава 2 розділу ІІІ ППБУ;

електрифіковані засувки перевірити на працездатність (не рідше двох разів на рік) - розділ V п. 2.3. 4) ППБУ;

надання в оренду приміщень іншим суб`єктом господарювання здійсняється не на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки - ст. 57 ч. 2 КЦЗ України;

не розроблено організаційно-розпорядчих документів щодо забезпечення техногенної безпеки та не організовано навчання працівників діям у надзвичайних ситуаціях - ст. 20 ч. 1 КЦЗ України, абзац 2,3 п. 2 розділу ІІІІ Правил техногенної безпеки.

Суд, визначаючись щодо заявлених вимог по суті, виходить з того, що спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Кодексом цивільного захисту України, Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Згідно зі статтею 1, частинами першою, другою та сьомою статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" ( в редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин) державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначенням повноважень органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулюються КЦЗ України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Статтею 20 КЦЗ України визначено завдання і обов`язки суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту.

Частиною третьою статті 55 КЦЗ України передбачено, що забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Статтею 64 КЦЗ України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно зі статтею 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

У пункті 12 частини першої статті 67 КЦЗ України зазначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини другої статті 68 КЦЗ України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

У пунктах 1, 2 частини першої, частиною другої статті 70 КЦЗ України закріплено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Отже, з викладених норм вбачається, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.

В свою чергу, матеріалами справи підтверджується факт допущення відповідачем порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, більшість з яких навіть сама по собі створює очевидну загрозу життю та здоров`ю людей, а їх сукупність вказує на максимальний ступінь такої загрози, що є неприпустимим і вимагає застосування відповідних заходів реагування.

При цьому, суд зазначає, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень другого поверху.

Аналогічний правовий підхід застосовано Верховним Судом у постанові від 26.06.2018 у справі №823/589/16.

Слід зазначити, що відповідачем не заперечується наявність встановлених позивачем порушень. Разом з тим, матеріали справи, не містять ні доказів усунення всіх виявлених порушень, ні звернень відповідача до позивача щодо проведення перевірки та встановлення ГУ ДСНС у м. Києві факту повного усунення порушень ТОВ "Корал-В", вказаних в акті перевірки.

Суд зазначає, що при обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Так, суд зазначає, що виявлені порушення, зазначені в акті, зокрема, експлуатація тимчасових електромереж, замикання дверей на шляхах евакуації на замки, що важко відчиняються зсередини та не розроблення організаційно-розпорядчих документів щодо забезпечення техногенної безпеки і не здійснення організації навчання працівників діям у надзвичайних ситуаціях може призвести до загибелі людей або ж нанесенню шкоди їх здоров`ю.

Вирішуючи даний спір, суд виходить з того, що сукупність виявлених перевіркою порушень створюють загрозу життю і здоров`ю людей, що є підставою для застосування судом заходів реагування.

Суд наголошує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту повного усунення відповідачем усіх порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Відновлення діяльності після її зупинення рішенням суду в силу частини п`ятої статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що наявність наведених порушень вимог протипожежної безпеки становить реальну небезпеку і загрозу життю та здоров`ю людей. У світлі викладеного суд також вважає, що застосовані заходи співмірні тим порушенням, які встановлено позивачем.

В прохальній частині позову представник ГУ ДСНС у м. Києві просить суд покласти на позивача обов`язок щодо забезпечення виконання даного судового рішення.

З цього питання суд зазначає, що звернення суб`єкта владних повноважень до адміністративного суду можливе у випадках визначених законом. Наведені положення статті 70 КЦЗ України є одним з тих випадків, коли орган контролю може (якщо для цього є підстави) застосувати до підконтрольного суб`єкта заходи реагування тільки шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

З огляду на завдання адміністративного судочинства такий механізм реалізації владних повноважень покладає на адміністративний суд обов`язок, окрім іншого, запобігти неправомірному обмеженню прав та інтересів конкретних суб`єктів господарювання суб`єктами владних повноважень; з іншого боку суд повинен зважати на підстави, які змушують контролюючий орган звертатися з позовом про застосування таких заходів реагування, як-от зупинення роботи підприємств чи їхніх окремих об`єктів. З урахуванням наведених контролюючим органом обставин у зіставленні з наслідками застосування заходів реагування адміністративний суд і повинен ухвалити рішення по суті і в межах позовних вимог.

Так, Верховний Суд в постанові від 05.06.2019 у справі №809/421/17 дійшов висновку, що виконання судового рішення про застосування заходів реагування покладається на орган, який звернувся з позовом, у цьому випадку - на Управління ДСНС. У правовідносинах, які виникають у зв`язку з реалізацією цим органом своїх владних повноважень немає підстав залучати до виконання судового рішення (щодо застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) органи державної виконавчої служби і покладати на них виконати це судове рішення у порядку примусового виконання відповідно до Закону України "Про виконавче провадження". Та обставина, що заходи реагування (у визначених законом випадках) застосовуються на підставі судового рішення не змінює суб`єктного складу і правового статусу учасників цих правовідносин, зокрема, контролюючого органу, який на виконання закону звернувся з позовом і на підставі судового рішення й повинен застосувати до підконтрольного суб`єкта заходи реагування для досягнення мети, яка зумовила їх застосування. Між тим, у цих правовідносинах Управління ДСНС діє не як орган, на який покладено виконання судового рішення (за Законом України "Про виконавче провадження"), а як суб`єкт владних повноважень, який застосовує/реалізовує санкції за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки.

Окрім того, частиною першою статті 372 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) передбачено, що у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

З метою реалізації цього рішення суд вважає за можливе покласти на ГУ ДСНС у м. Києві обов`язки щодо забезпечення виконання рішення. При цьому, покладення на позивача обов`язку щодо забезпечення виконання даного рішення, надає йому право самостійно визначати спосіб виконання, у межах, визначених законодавством.

Разом із тим, покладення на позивача обов`язків щодо контролю за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, не стосуються предмета позову, а тому не приймаються до уваги.

Таким чином, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, дійшов висновку про те, що вимоги позивача є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, відповідно до положень статті 139 КАС України, суд зазначає, що згідно з частиною другою цієї статті при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Враховуючи, що такі заходи ГУ ДСНС у м. Києві в ході розгляду даної справи не вживалися, судовий збір на їх користь стягненню з відповідача не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 242-247, 255 КАС України, суд

вирішив:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "Корал-В" про застосування заходів реагування, - задовольнити.

Застосувати заходи реагування до Товариства з обмеженою відповідальністю "Корал-В" у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень другого поверху за адресою: вулиця Милославська, 6 в Деснянському районі міста Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Обов`язок щодо забезпечення виконання рішення суду покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (місцезнаходження юридичної особи: вулиця Володимирська, будинок 13, місто Київ, 01601; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 38620155).

Відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Корал-В" (місцезнаходження юридичної особи: вулиця Милославська, будинок 6, офіс 217, місто Київ, 02225; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 41708721).

Суддя О.М. Чудак