Справа № 380/5466/20
Суддя: Гінда Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

06 квітня 2021 рокуЛьвівСправа № 380/5466/20 пров. № А/857/2164/21

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача -Гінди О. М.
суддів -Ніколіна В. В.
Пліша М. А.
за участю секретаря судових засідань Михальської М.Р.,

розглянувши у судовому засіданні апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Червоноградський завод залізобетонних виробів» на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10 грудня 2020 року (головуючий суддя: Кухар Н.А., місце ухвалення - м. Львів, дата складення повного тексту рішення 18.12.2020) у справі за адміністративним позовом Головного управління ДПС у Львівській області до Публічного акціонерного товариства «Червоноградський завод залізобетонних виробів» про стягнення коштів за податковим боргом з рахунків у банках,

встановив:

у провадженні Восьмого апеляційного адміністративного суду перебуває справа за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Червоноградський завод залізобетонних виробів» на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10 грудня 2020 року.

Представником відповідача заявлено клопотання про призначення у цій справі почеркознавчої експертизи, яке обґрунтоване тим, що судом першої інстанції безпідставно визнано встановленою обставину щодо надіслання (вручення) відповідачу податкової вимоги від 30.09.2013 № 3494, оскільки ОСОБА_1 , колишній головний бухгалтер відповідача, заперечує достовірність свого підпису на корінці цієї податкової вимоги.

Представником позивача подано заперечення щодо призначення почеркознавчої експертизи, яке мотивоване тим, що в судовому засіданні в суді першої інстанції, колишнього головного бухгалтера відповідача Дільну Г.Я., допитано в якості свідка і вона підтвердила, що їй було відомо про існування податкового боргу по орендній платі за землю.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, суд апеляційної інстанції дійшов висновку що клопотання про призначення почеркознавчої експертизи задоволенню не підлягає, з таких мотивів.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза визначена як дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Необхідність призначення експертизи у судочинстві визначена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів і обставин, які виходять за межі юридичних професійних знань судді і потребують спеціальних досліджень.

У відповідності до ч. 1 ст. 102 КАС України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.

Тобто, необхідність призначення експертизи, зокрема в адміністративному судочинстві, зумовлено тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів і обставин, які виходять за межі юридичних професійних знань судді і потребують спеціальних досліджень.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 КАС України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій (яким) доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (зі змінами та доповненнями), для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються виключно оригінали досліджуваних документів. Для її проведення також необхідні зразки почерку чи підпису особи, яка ідентифікується. Для проведення досліджень експерту потрібно надати вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами.

Умовно-вільними зразками підпису чи почерку є зразки, виконані певною особою у зв`язку зі справою, але не для експертизи. Це можуть бути позовні заяви, протоколи, повістки, скарги, клопотання тощо.

Експериментальні зразки почерку це такі зразки, що виконані за завданням органу чи особи, який (яка) призначив(ла) експертизу, спеціально для даної експертизи.

Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються при можливості не менше ніж на 15 документах, експериментальні у кількості не менше 5-8 аркушів.

Якщо необхідно встановити, чи виконаний підпис від імені певної особи іншою особою, надаються вільні та експериментальні зразки почерку та підписів обох осіб. При цьому додатково відбираються експериментальні зразки почерку передбачуваного виконавця не менше ніж на 10-15 аркушах у вигляді записів прізвища та ініціалів особи, від імені якої виконано підпис.

Таким чином, виходячи з вимог які ставляться до подібного проведення експертизи, необхідно мати в наявності достатній матеріал, який відсутній в матеріалах справи.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції зауважує, що поставлені питання в заявленому клопотанні, зокрема факт надіслання/вручення відповідачу податкової вимоги від 30.09.2013 № 3494, не в повній мірі впливають на вирішення позовних вимог у розглядуваних спірних правовідносинах. Оскільки, відповідачу про винесення цієї вимоги було відомо, що підтверджено судовими рішеннями від 06.08.2015 справа № 876/6327/15, від 14.05.2015 справа № 813/2012/15.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що наявні в матеріалах справи письмові докази є достатніми для апеляційного розгляду справи та прийняття відповідного судового рішення, а обґрунтовані підстави щодо необхідності та можливості призначення почеркознавчої експертизи відсутні, отже у задоволенні заявленого клопотання Публічного акціонерного товариства «Червоноградський завод залізобетонних виробів» слід відмовити.

Керуючись ст. 102, 103, 243, 248, 310, 321, 325 КАС України, суд -

ухвалив:

у задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства «Червоноградський завод залізобетонних виробів» про призначення судової почеркознавчої експертизи - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач О. М. Гінда
судді В. В. Ніколін
М. А. Пліш