Справа № 356/94/21
Суддя: Капшученко І. О.
Дата ухвалення: 2021-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№провадження 2-а/356/6/21
Справа № 356/94/21

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31.03.2021 суддя Березанського міського суду Київської області Капшученко І. О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Одеської митниці Держмитслужби про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Одеської митниці Держмитслужби про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Позивачем при зверненні до суду з позовом подано заяву про поновлення пропущеного строку на звернення до суду, обґрунтовану тим, що копію оскаржуваної постанови від 25.02.2021 позивачем було отримано лише 11.03.2021, що підтверджується відміткою на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення, відтак, у позивача була відсутня можливість оскаржити постанову в строки, встановлені ст. 289 КУпАП. За таких обставин, посилаючись на положення ст. 529 МК України, ст. 289 КУпАП, просить суд поновити строк на звернення до суду з адміністративним позовом.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях неодноразово наголошував, що, реалізуючи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 20.05.2010 у справі «Пелевін проти України» (п. 27) та у рішенні від 30.05.2013 «Наталія Михайленко проти України» (п. 31) зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Згідно положень ч. 1 ст. 168 КАС України позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (ч. 1 ст. 171 КАС України).

Суд, розглянувши матеріали позовної заяви, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з ч. 3 ст. 529 МК України постанова центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, у справі про порушення митних правил, а також його постанова по скарзі на постанову митниці у такій справі можуть бути оскаржені до місцевого загального суду як адміністративного суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

Скарга (адміністративний позов) на постанову митного органу у справі про порушення митних правил подається у строк, встановлений Кодексом України про адміністративні правопорушення. У разі пропуску цього строку з поважних причин він за заявою особи, яка подає скаргу (адміністративний позов), може бути поновлений відповідно митницею, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або судом (ч. 4 ст. 529 МК України).

Так, згідно положень ст. 289 КУпАП, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Отже, ст. 289 КУпАП є спеціальною нормою права для правовідносин, які виникають при розгляді справ про адміністративні правопорушення про порушення митних правил, а тому повинна в обов`язковому порядку застосовуватись при визначенні строку звернення до суду в адміністративному судочинстві зі скаргою (адміністративним позовом) на постанову по справі про адміністративне правопорушення.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, оскаржувана постанова в справі про порушення митних правил № 0088/50000/21 винесена 25.02.2021. З позовом до суду позивач звернулась 18.03.2021, що підтверджується відповідною відміткою на поштовому конверті, в якому позов надійшов до суду.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на звернення до суду з даним позовом, позивач посилалась на ту обставину, що копію вказаної постанови отримала лише 11.03.2021, на підтвердження чого надала копію конверту та відповідного рекомендованого повідомлення.

Разом з тим, з аналізу вказаних документів неможливо встановити зміст врученого поштового відправлення, в тому числі, і ототожнити його з оскаржуваною постановою.

На доданому позивачем конверті в нижньому лівому кутку міститься відмітка «З повідомленням 7.10-20-07/717», що дублюється також на рекомендованому повідомленні.

Проте будь-яких документів, зокрема, супровідних листів тощо, з вказаним номером матеріали позову не містять. Інших відомостей, які б давали можливість встановити зміст поштового відправлення, суду надано не було.

Окрім того, за відомостями офіційного сайту ПАТ «Укрпошта» за посиланням https://ukrposhta.ua, поштове відправлення за вказаним на конверті та рекомендованому повідомленні трек-номером 370 було вручене адресату 26.03.2021, що не узгоджується з відповідною відміткою на копії рекомендованого повідомлення, долученій позивачем до справи.

За таких обставин, належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення особи до суду із адміністративним позовом суду надано не було, а ті, що були долучені позивачем, викликають обґрунтовані сумніви з наведених вище підстав.

Зазначені обставини перешкоджають відкриттю провадження у справі, відтак, позивач має усунути вказані недоліки позовної заяви, а саме: належним чином обґрунтувати з посиланням на докази причини поважності пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, проаналізувавши подану позивачем позовну заяву, суд прийшов до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху на підставі ч. 1 ст. 123, ч. 1 ст. 169 КАС України, у зв`язку з тим, що подана з пропущенням процесуального строку на звернення до суду та без додержання вимог ст. 161 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 121-123, 161, 169 КАС України, ст. 289 КУпАП, ст. 529 МК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Одеської митниці Держмитслужби про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху, надавши позивачу строк в 10 (десять) днів з дня вручення копії даної ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання ухвали позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя І. О. Капшученко