Справа № 640/19294/20
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2021-04-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2021 року м. Київ № 640/19294/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом Національного антикорупційного бюро України
доМіністерства юстиції України
треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_1 , ОСОБА_2
про представники учасників справи, що були присутні у судовому засіданні 11.03.2021визнання протиправними та скасування рішень позивача: ОСОБА_3 , ОСОБА_18; відповідача - ОСОБА_19; третя особа-1 - ОСОБА_1 ; третьої особи-2 - ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

Національним антикорупційним бюро України (адреса: 03035, м. Київ, вул. Василя Сурикова, 3, ідентифікаційний код - 39751280, ел. пошта: ) (далі - позивач, НАБУ, Національне бюро) подано на розгляд Окружному адміністративному суду міста Києва позов до Міністерства юстиції України (адреса: 01001, м. Київ, вул. Архітектора Городецького, 13, ідентифікаційний код - 00015622) (надалі - відповідач, МЮ України, Міністерство), у якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України № 2 від 27.05.2020;

- визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України № 3 від 27.05.2020.

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначає, що спірні рішення дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України (по рішенню - дисциплінарна палата ЦЕКК, Комісія) про відмову у притягненні до дисциплінарної відповідальності є протиправними та підлягають скасуванню.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.08.2020 (суддя Пащенко К.С. ) відкрито провадження у даній адміністративній справі, постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.10.2020 клопотання представника Департаменту з питань судової роботи Міністерства юстиції України - Макарова А.М. від 16.09.2020 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишено без задоволення, клопотання представника Департаменту з питань судової роботи Міністерства юстиції України - Макарова А.М. від 16.09.2020 про розгляд у судовому засіданні з повідомленням сторін задоволено, призначено справу до розгляду у судове засідання на 05.11.2020.

Вказаного дня розгляд справи відкладено до 26.11.2020.

У судовому засіданні в цей день оголошено перерву до 17.12.2020.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.12.2020 залучено судового експерта ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

В призначений день, а також 18.02.2021 по справі оголошено перерву, судове засідання призначено на 11.03.2021.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.02.2021 витребувано у Національного антикорупційного бюро України інформацію щодо стану розгляду кримінального провадження № 0000889 від 20.12.2017.

У судовому засіданні 11.03.2021 судом ухвалено про здійснення розгляду справи у порядку письмового провадження.

Наразі суд вказує, що обґрунтовуючи позов позивач відзначає, що Детективами Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України здійснювалося досудове розслідування, а прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000889 від 20.12.2017 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191 та ч. 1 ст. 366 Кримінального кодексу України.

24.01.2020 досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000889 від 20.12.2017 закінчено направленням обвинувального акта до Вищого антикорупційного суду.

Водночас під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000889 до Національного антикорупційного бюро України від сторони захисту надійшов висновок комісійної судово-економічної експертизи № 1-13/09/2018-се від 13.09.2018 (в тексті - Висновок), складений експертами ОСОБА_1 і ОСОБА_2 ТОВ «Дослідницький інформаційно-консультаційний центр» () для долучення до матеріалів кримінального провадження.

Позивач відзначає, що проаналізувавши висновок комісійної судово-економічної експертизи № 1-13/09/2018-се від 13.09.2018 детективами Національного бюро встановлено, що, по-перше, в порушення пункту 2.3 розділу II «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 3 листопада 1998 року за № 705/3145, експертами вирішуються питання, які виходять за межі їх спеціальних знань та стосуються з`ясування питань права.

По-друге, експертами надається оцінка законності проведення процесуальних дій, регламентованих нормативно-правовими актами.

По-третє, у Висновку допущено інші грубі порушення нормативно правових актів, а також порушення принципів судово-експертної діяльності таких як законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження.

Національне бюро відповідно до підпунктів 62 - 68 пункту 4 «Положення про Міністерство юстиції України», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.07.2014 № 228, листами від 24.06.2019 № 0413-022/20504, від 17.07.2019 № 0413-022/23471, від 25.02.2020 № 0413-022/7554, від 16.03.2020 № 0413-022/10325 звернулося до Міністерства юстиції України з проханням забезпечити організацію проведення рецензування висновку комісійної судово-економічної експертизи № 1-13/09/2018-се від 13.09.2018, складеного експертами ТОВ «Дослідницький інформаційно- консультаційний центр» (), та винести на розгляд Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України питання притягнення до дисциплінарної відповідальності судових експертів ТОВ «Дослідницький інформаційно-консультаційний центр» (), а саме ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , з анулюванням свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта вказаним особам та з інших питань.

15.06.2020 Національне бюро отримало від Міністерства юстиції України супровідні листи від 09.06.2020 № 474/4808-26-20/6.4 про направлення копії рішення № 2 засідання дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 27 травня 2020 року та рішення № 3 засідання дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 27 травня 2020 року (по тексту разом - Рішення), згідно яких НАБУ стало відомо, що за результатами розгляду дисциплінарною палатою Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України зазначених вище листів (скарг) Національного бюро прийнято рішення не притягувати до дисциплінарної відповідальності судових експертів ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Позивач висвітлює, що проаналізувавши Рішення, Національним бюро встановлено, що дисциплінарною палатою Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України не надано належної оцінки діям судових експертів, а також не взято до уваги:

- лист Державного концерну «УКРОБОРОНПРОМ» від 18.12.2019 № UOP 21.3.1-10315 про відсутність фактів розірвання контрактів з контрагентами Республіки Індія;

- лист ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» від 27.01.2020 № 31.1/133/597-20 про відсутність фактів розірвання контрактів з контрагентами Республіки Індія;

- що питання 2, 4, 8 у викладеній редакції не належать до компетенції експертів з економічного виду досліджень;

- що судовими експертами перекручено зміст ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 18.05.2018 у справі № 760/12899/18 в частині встановлення суми шкоди;

- що судові експерти дають оцінку діям детектива Національного бюро ОСОБА_11 перебираючи на себе повноваження слідчого судді, прокурора тощо;

- що немає відповідних документів, які б визнавали те, що дії детектива Національного бюро ОСОБА_11 є незаконними чи протиправними;

- не взято до уваги, що на проведення експертизи не надавалися документи бухгалтерського, податкового обліку і звітності ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» у частині питання № 8.

В розрізі обставин з`ясування судовими експертами питань права, оцінки законності проведення процесуальних дій, регламентованих нормативно-правовими актами у висновку комісійної судово-економічної експертизи № 1-13/09/2018-се від 13.09.2018, позивач вказує, що забороняється вибирати вихідні дані для проведення експертизи, якщо вони відображені у наданих йому матеріалах неоднозначно та вирішувати питання, які виходять за межі спеціальних знань експерта, а також для з`ясування питань права і надавати оцінку законності проведення процедур, регламентованих нормативно-правовими актами.

Національне бюро примічає, що судовим експертом ОСОБА_1, свідоцтво № 1163 від 26.09.2007, та судовим експертом ОСОБА_2, свідоцтво № 1915 від 15.12.2017, проведено комісійну судово-економічну експертизу на підставі листа-заяви ОСОБА_12 від 11.06.2018 та договору № 1106-2018/8ТЕ-31.8-72-Д-18, за результатами чого складено висновок комісійної судово-економічної експертизи № 1-13/09/2018-се, підписаний 13.09.2018.

На проведення експертизи були поставленні зокрема такі питання:

- чи підтверджуються документально висновки детектива Національного бюро Литвиненка Дмитра Івановича щодо розміру матеріальної шкоди державному бюджету внаслідок операцій ДП ДГЗГТ «Спецтехноекспорт» при перерахуванні грошових коштів, отриманих від іноземного контрагента за Контрактом № Air HQ/S 82891/32/Eng D3 (Т) (AN32RE/105-2009-13)/STE-1-32-К/КЕ-09 від 15.06.2009, з рахунку ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» на рахунок компанії Global Marketing FZE I Global Marketing SP LTD за консультаційною (агентською) угодою № STE-17-A-09 від 09.04.2009, які зазначені у фабулі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_13 від 18.05.2018 (питання № 6);

- чи підтверджуються документально зазначені у довідці ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» від 02.03.2018 вих. № 31.1/37/1971-18 збитки, які завдані охоронюваним законом правам та інтересам ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» (, м. Київ, проспект Степана Бандери, 7), у результаті незаконних дій детектива Національного бюро ОСОБА_11 (питання № 7);

- яка сума збитків, що завдана охоронюваним законом правам та інтересам ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» (, м. Київ, проспект Степана Бандери, 7), у результаті незаконних дій детектива Національного бюро ОСОБА_11 у період з 26 квітня 2016 року по теперішній час, підтверджується документами бухгалтерського, податкового обліку і звітності ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» (питання № 8).

НАБУ відзначає, що надаючи відповідь на шосте питання судові експерти дійшли таких висновків, а саме:

«На підтвердження у вищезазначеній ухвалі розміру матеріальної шкоди у сумі 2 млн дол. США на проведення комісійної судово-економічної експертизи не надано жодного документа щодо розрахунку та підтвердження цієї суми матеріальної шкоди (збитків), які за висновками детектива ОСОБА_11 нанесено державі (а саме: висновки експертного дослідження, висновки спеціаліста. висновки судово-економічної експертизи, акти перевірки тощо)».

«Враховуючи вищезазначене експертами з`ясовано, що: по-перше, розрахунок розміру збитків за методикою, затвердженою Кабінетом Міністрів України, на проведення комісійної судово-економічної експертизи не надано; по-друге, перерахування грошових коштів на адресу Global Marketing FZE I Global Marketing SP LTD за консультаційною (агентською) угодою № STE-17-A-09 від 09.04.2009 за рахунок відшкодування витрат, які проводилися за рахунок Комітента, не є розкраданням, нестачею, знищенням (псуванням) матеріальних цінностей держави.

Оскільки у результаті проведеної комісійної судово-економічної експертизи не встановлено порушень чинного законодавства України стосовно втрати будь-яких активів, зменшення майнових чи не майнових благ за консультаційною (агентською) угодою № STE-17-A-09 від 09.04.2009, а також документально не зафіксовано зменшення будь-якого майна ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт», як б відбувалося внаслідок знищення, пошкодження, псування, незаконного витрачання, незаконного призупинення діяльності, результатом чого є недоотримання доходу, невиконання обов`язків, тощо, немає підстав для визначення та підтвердження розміру збитків (матеріальної шкоди).

Отже, висновки детектива Національного бюро ОСОБА_11 щодо розміру матеріальної шкоди державному бюджету внаслідок операцій ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» при перерахуванні грошових коштів, отриманих від іноземного контрагента за контрактом № Air HQ/S 82891/32/Eng D3 (Т) (AN32RE/105-2009-13)/STE-1-32-К/КЕ-09 від 15.06.2009, з рахунку ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» на рахунок компанії Global Marketing FZE I Global Marketing SP LTD за консультаційною (агентською) угодою № STE-17-A-09 від 09.04.2009, які зазначені у фабулі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_13 від 18.05.2018 p., експертами документально не підтверджується».

На аркуші 120 висновку комісійної судово-економічної експертизи № 1-13/09/2018-се, що підписаний 13.09.2018, судові експерти, зазначають таке:

«В результаті проведеної судово-економічної експертизи, не встановлено порушень чинного законодавства України стосовно втрати будь-яких активів, зменшення майнових чи немайнових благ за консультаційною (агентською) угодою № STE-17-A-09 від 09.04.2009, а також документально не зафіксовано зменшення будь-якого майна ДГЗП «Спецтехноекспорт», яке б відбувалося внаслідок знищення, пошкодження, псування, незаконного витрачання, незаконного призупинення діяльності, результатом чого є недоотримання доходу, невиконання обов`язків, тощо, тому немає підстав для визначення та підтвердження розміру збитків (матеріальної шкоди)».

Тому Національне бюро вважає, що судові експерти, досліджуючи питання № 6, вийшли за межі власних знань і дослідили питання, які стосуються процесуальних питань та питань права, що є недопустимо.

Окрім цього, судовими експертами перекручено зміст ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 18.05.2018 у справі № 760/12899/18, а саме:

«Детективом Національного бюро Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_11, погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурором п`ятого відділу управління Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Яровою О.А., звернувся з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, у тому числі які містять інформацію з обмеженим доступом, з можливістю вилучення їх оригіналів, які перебувають у володінні Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державному госпрозрахунковому зовнішньоторгівельному підприємстві «Спецтехноекспорт» (, місцезнаходження юридичної особи: м. Київ, проспект Степана Бандери, будинок 7) та містить інформацію щодо підписання та виконання контрактів (договорів, угод), укладених протягом 2009-2018 років з Урядом Індії, у тому числі в особі Міністерства оборони Індії та Штабу Військово-Повітряних Сил, а також з наступними суб`єктами господарювання: компанією «Global Marketing FZE», компанією «Global Marketing SP LTD», компанією «Global Consultants & Services SA Limited», ДП «Завод 410 ПА» (), їх правонаступниками, а також суб`єктами господарювання до яких перейшли права та/або обов`язки за укладеними вказаними особами з ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» угодами (договорами, контрактами), у тому числі (але не виключно): службових записок щодо розподілу коштів, які надійшли в якості оплати згідно умов Контракту № Air HO/S 82891/32/Eng D3 (Т) (AN32RE/64-2014-18)-171-K/KE-14 від 26.11.2014; документів щодо попереднього погодження ДК «Укроборонпром» проекту додаткової угоди № 9 до Консультаційної (Агентської) угоди № STE-17-A-09 від 09.04.2009, у тому числі тих які були створені, отримані або надіслані електронною поштою або факсимільним зв`язком; надісланих до ДК «Укроборонпром» за серпень, жовтень 2015 та квітень, жовтень, листопад, грудень 2016 років реєстрів платежів (у тому числі додаткових) та інформації про перерахування коштів, у тому числі надісланих електронною поштою або факсимільним зв`язком, документів щодо їх розгляду та погодження, візування, листування з вказаного приводу, у тому числі в електронному вигляді; документів щодо погодження ДК «Укроборонпром» укладання Контракту № Air HQ/S 82891/32/Eng D3 (Т) (AN32RE/64-2014-18)-171-К/КЕ-14 від 26.11.2014 (погодження маркетингу ринку збуту: погодження комерційної пропозиції; погодження зовнішньоторговельної ціни контракту тощо), у тому числі: інформації про заплановані переговори та комерційних пропозицій, листів-звернень з додатками до них, листів-погоджень, інших документів, пов`язаних з погодженням укладання та виконання вказаного контракту.

Клопотання обґрунтовує тим, що групою детективів Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000889 від 20.12.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 09.04.2009 між Дочірнім підприємством Державної компанії «Укрспецекспорт» - Державним госпрозрахунковим зовнішньоторгівельним підприємством «Спецтехноекспорт» (далі - ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт») та компанією-нерезидентом «Global Marketing SP LTD» укладено Консультаційну (Агентську) УГОДУ № STE-1-17-A-09, відповідно до умов якої компанія «Global Marketing SP LTD», як комерційний посередник, бере на себе зобов`язання здійснити від імені, в інтересах, за рахунок та під контролем ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» заходи (надати послуги) з метою укладання (організації укладання) та подальшого виконання зовнішньоекономічних угод з інозамовником.

У подальшому на виконання вказаної угоди з рахунку ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» на рахунок компанії «Global Marketing SP LTD» перераховано державні кошти в сумі понад 2 млн дол. США.

Досудовим розслідуванням встановлені дані, які свідчать про те, що компанія «Global Marketing SP LTD» будь-яких послуг, пов`язаних з укладання (організацією укладання) та/або подальшим виконанням зовнішньоекономічних угод ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт», не надавала.

Отже, на сьогодні є обґрунтовані підстави вважати, що службові особи ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт», достовірно знаючи про відсутність законних підстав для перерахування державних коштів на користь компанії-нерезидента, протиправно, з корисливих мотивів, з метою заволодіння чужим майном, використовуючи службове становище всупереч інтересам служби, незаконно та безпідставно провели оплату за вказаною вище Консультаційною (Агентською) угодою.

Указане свідчить про наявність складу кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 5 ст. 191 КК України, а саме заволодіння чужим майном - державними коштами, вчиненому в особливо великих розмірах шляхом зловживання службовим становищем.

Досудовим розслідуванням встановлено, що вказані вище державні кошти перераховані ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» на користь компанії «Global Marketing SP LTD» в рамках виконання зовнішньоекономічного контракту № Air HO/S 82891/32/Eng D3 (Т) (AN32RE/64-2014-18)l-171-K/KE-14 від 26.11.2014 та договору комісії № STE-1-2-H/K-09-QM/09-01 від 08.01.2009 (укладеного ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» з ДП «Завод 410 ЦА»)».

Отже, як наголошує НАБУ, в ухвалі слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 18.05.2018 у справі № 760/12899/18, суд жодних висновків щодо розміру матеріальної шкоди не робив та не зазначав її розмір, так само і відсутні відповідні посилання на такі висновки детективів Національного бюро та прокурора.

Додатково позивач звернув увагу, що детектив ОСОБА_11 перебував у групі слідчих, розслідуючи зазначене кримінальне провадження, і жодних висновків про шкоду чи збитки не робив і не міг робити, оскільки відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України не уповноважений на це.

В частині відповіді на питання № 7 та № 8, судові експерти дійшли таких висновків, а саме:

«У зв`язку з тим, що при досліджені даних питань використовувалися одні й ті ж самі документи, та питання тісно пов`язані між собою, дослідження та висновки по ним об`єднано.

На проведення комісійної судово-економічної експертизи надано копію листа Національного антикорупційного бюро України № 1006/5889 від 11.02.2018, в якому зазначено наступне:

«Згідно з угодою між Україною та Республікою Індією про взаємну правову допомогу у кримінальних провадженнях від 03.10.2002 та Конвенцією ООН проти заподіяння корупції від 31.10.2003, просимо надати міжнародну правову допомогу у розслідуванні кримінального провадження № 0000889.

НАБУ ініційовано розслідування у цьому провадженні 20 грудня 2017 року. Мова йде про незаконне привласнення державних коштів в особливо великих розмірах. Данні дії кваліфікуються за частиною 5 ст. 191 Кримінального кодексу України.

НАБУ переконливо просить Вас забезпечити конфіденційність отримання даного запиту і результатів його виконання.

НАБУ також просить невідкладно виконати це прохання, так як схема розтрати державних коштів, яка описана нижче, використовується у даний час».

Надалі у листі зазначено, що ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» та Global Marketing SP LTD підписано угоду № 9, за умовами якої Global Marketing SP LTD зобов`язалося надати послуги, пов`язані з виконанням контрактів № Air HQ/S 82891/32/Eng D3 (Т) (an32re/105-2009-13)/STE-l-32-K/KE-09 від 15.06.2009, та Контракт № Air HQ/S 82891/32/Eng D3 (Т) (AN32RE/64-2014-18)/STE-1-171-К/КЕ-14 від 26.11.2014, укладених з урядом Індії в особі Міністерства оборони Індії.

Незважаючи на те, що строк дії договору фактично не був виконаний, Сторони 13.05.2015, 20.10.2015 та 05.04.2016 підписали акти виконаних робіт, після чого ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» було переведено 2,6 млн дол. США бюджетних коштів на рахунок Global Marketing SP LTD.

Тому слідство має підстави вважати, що в ході укладення та реалізації Угоди № 9 в 2015 - 2016 p.p. відбулося незаконне присвоєння посадовими особами бюджетних коштів у сумі 2,6 дол. США, що кваліфікується за ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України.

Враховуючи, що умовами Угоди № 9, яку укладено між ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» та Global Marketing SP LTD, передбачено надання послуг, пов`язаних з виконанням контрактів № Air HQ/S 82891/32/Eng D3 (Т) (AN32RE/105-2009-13)/STE-1-32-K/KE-09 від 15.06.2009 та № Air HQ/S 82891/32/Eng D3 (T) (AN32RE/64-2014-18)/STE-l-171-K/KE-14 від 26.11.2014, укладених з урядом Індії в особі Міністерства оборони Індії, посадові особи Міністерства Індії, у тому числі М-р Bhart Khera, можуть бути свідками вищевказаних обставин.

Викладене свідчить про те, що привласнення бюджетних (державних) грошових коштів у сумі 2,6 млн. дол. США є збитками, які завдані державі в особливо великому розмірі, який зазначено вище. Це кваліфікується за ч. 5 ст. 191 Кримінального кодексу України.

Надалі у листі приведено витяг з Кримінального кодексу України, а саме кваліфікація ч. 5 ст. 191 ККУ, а саме:

«Крім вищевказаного листа, на адресу Компанії «Hindustan Aeronautics Limsted», Республіка Індія, детективом НАБУ ОСОБА_11 також було направлено листа № 041-142/13060 від 26.04.2016, в якому було повідомлено Компанію у відкритті та розслідуванні кримінального провадження відносно ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» № 0000081».

Відповідно до службових записок завідувача сектору по забезпеченню роботи Головного підрозділу детективів ОСОБА_14 № 04/15634-10 від 03.08.2020; керівника Управління по роботі з громадськістю Кравченко Я.В. № 11/15949-10 від 06.08.2020; начальника Відділу документообігу Асанової Л.М. № 18/15621-10 від 03.08.2020 у Національному бюро лист № 1006/5889 від 11.02.2018 не реєструвався.

Отже, під час проведення експертного дослідження експерти посилаються на лист № 1006/5889 від 11.02.2018, відправником якого не є Національне бюро, та пов`язують його безпосередньо із детективом Національного бюро Литвиненком Д.І., що не підтверджується документально.

Окрім цього, як вважать судові експерти, саме листом № 1006/5889 від 11.02.2018 заподіяно шкоду (збитки) ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт», що також не підтверджено документально та не має причинно-наслідкового зв`язку, оскільки Національне бюро такий лист не відправляло.

Крім того, посилання судовими експертами у своєму висновку на лист Національного бюро від 26.04.2016 № 041-142/13060, адресованого Компанії «Hindustan Aeronautics Limsted», Республіка Індія, є безпідставним, оскільки у зазначеному листі фігурують інші контракти, ніж ті, що були предметом експертного дослідження, а також зазначений лист надсилався у рамках кримінального провадження № 0000081, в той час як предметом проведення комісійної судово-економічної експертизи № 1-/13/09/2018-се є факти, що досліджуються у кримінальному провадженні № 0000889.

«У зазначеному висновку судові експерти з`ясували, що сума матеріальних збитків (шкоди), у вигляді упущеної вигоди (комісійної винагороди) у разі порушення строків підписання або відмови від підписання контрактів взагалі, буде складати 2 957 054, 17 дол. США».

З урахуванням вищевказаного загальна сума матеріальних збитків (шкоди), що завдана охоронювана законом правам та інтересам ДП ДГПЗ «Спецтехноекспорт» (, м. Київ, проспект Степана Бандери, 7), в результаті дій детектива Національного бюро ОСОБА_11 у період з 26 квітня 2016 року по теперішній час, підтверджується експертами документально та складає 3 307 054,17 дол. США.

Під час проведення комісійної судово-економічної експертизи, загальна сума матеріальних збитків (шкоди), що завдана охоронюваним законом правам та інтересам ДП ДГПЗ «Спецтехноекспорт» (, м. Київ, проспект Степана Бандери, 7), в результаті дій детектива Національного бюро ОСОБА_11 у період з 26 квітня 2016 року по теперішній час, підтверджується експертами документально, а саме:

- таблицею щодо стану поставки за Контрактом № Air HQ/S 82891/32/Eng D3 (Т) (AN32RE/105-2009-13)/STE-1-32-К/КЕ-09 від 15.06.2009 з пояснювальною запискою;

- таблицею виграних тендерів з укладення контрактів з Міністерством оборони Індії щодо постачання запчастин до літаків АН-32;

- довідкою економічного відділу ДП ДГПЗ «Спецтехноекспорт» щодо зменшення обсягів надходження грошових коштів від республіки Індія у 2017 році в порівняні з попередніми роками після отримання у квітні 2016 року Компанією «Hindustan Aeronautics Limsted», Республіка Індія листа від детектива НАБУ ОСОБА_11;

- листами ДП «Завод 410 ЦА» за період 2018 року, в яких підприємство повідомляє ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» про готовність до відвантаження Замовнику (Міністерству оборони Індії) чергової партії виробів та неодноразово зазначає, що оскільки Замовником не вирішено питання продовження терміну дії акредитиву та не виконано оплату за відвантажені вироби, оборотних коштів підприємства недостатньо для подальшої комплектації чергової партії виробів;

- висновком Інституту держави і права ім. В.М. Корецького НАНУ № 126/383 від 12.10.2016 щодо дій посадової особи (детектива) НАБУ, в результаті яких вбачається нанесення шкоди діловій репутації державного підприємства «Спецтехноекспорт» та в якому зазначено, якщо дійсно відбулося внесення службовою особою (детективом) НАБУ до документа відомостей, які не відповідають дійсності повністю або частково, то такі дії містять ознаки злочину, передбаченого ст. 366 («Службове підроблення») ККУ.

Враховуючи викладене, Національне бюро не погоджується із зазначеними висновками експертів, оскільки відповідно до норм Цивільного кодексу України для настання цивільно-правової відповідальності при заподіянні шкоди необхідне існування таких складових: наявність шкоди; протиправність дій або бездіяльності; вина особи; причинний зв`язок між протиправним діянням та шкодою.

Національне бюро наголошує, що детектив Національного бюро ОСОБА_11 уповноважений законом на проведення оперативно-розшукової діяльності та досудового розслідування у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених законом до підслідності Національного бюро, у тому числі на збирання доказів.

Водночас, за переконанням НАБУ, у висновку комісійної судово-економічної експертизи № 1-13/09/2018-се та наданих документах відсутні документи чи інші відомості, які б вказували на неправомірність дій детектива ОСОБА_11 при здійсненні досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000889.

Враховуючи викладене, судові експерти, взявши на себе повноваження слідчого судді, прокурора, дійшли висновків, що дії детектива Національного бюро завдали шкоди (збитків) ДП ДГПЗ «Спецтехноекспорт».

Окрім цього, позивач підкреслює, що стосовно питання № 8 судові експерти мали б дослідити, яка сума збитків, що завдана охоронюваним законом правам та інтересам ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» (, м. Київ, проспект Степана Бандери, 7), в результаті незаконних дій детектива Національного бюро ОСОБА_11 у період з 26 квітня 2016 року по теперішній час, підтверджується документами бухгалтерського, податкового обліку і звітності ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт».

Натомість відповідні документи на проведення експертиза надані не були та експертами не запитувалися у замовника експертизи, що за вказаних обставин не дозволяло судовим експертам провести зазначену вище експертизу в частині питання № 8.

Підсумовуючи викладені обставини в епізодах по викладених за експертизою судовими експертами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відповідями на запитання №№ 6-8, на думку НАБУ, у діях судових експертів під час проведення експертного дослідження вбачаються порушення підпунктів 2, 3 пункту 4 розділу II «Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах», затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 12.12.2011 № 3505/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 07.09.2015 № 1659/5), зареєстровано в Міністерстві юстиції України 12 грудня 2011 року за № 1431/20169, та абзаців чотири і п`ять пункту 2.3 розділу II «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5).

Позивач вважає, що судові експерти під час проведення експертного дослідження всупереч нормам законодавства провели експертне дослідження з питань права, а також процесуальних процедур, регламентованих нормативно-правовими актами, а також вибрали вихідні дані для проведення експертизи, які відображені у наданих матеріалах неоднозначно.

Окремо НАБУ наголошує, що незважаючи на доведені факти грубого порушення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 прямих нормативних заборон та фактичного присвоювання ними повноважень, якими наділені виключно суд (слідчий суддя) та прокурор в рамках кримінального процесу, дисциплінарною палатою Центральної експертно- кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України прийняті Рішення про не притягнення до дисциплінарної відповідальності судових експертів.

Позивач наводить позицію, що Рішення є необґрунтованими, тобто прийнятими без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття таких рішень, у тому числі таких, які мають значення у конкретній ситуації, а також за відсутності належної вмотивованості таких рішень.

З викладеними позивачем твердженнями відповідач не погоджується та у відзиві вказав, що до Міністерства юстиції України надійшов лист старшого детектива - керівника Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України Клименка О.В. від 25.02.2020 № 0413-022/7554 (вх. від 27.02.2020 № 4808-26-20) щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності судових експертів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у зв`язку з можливими допущеннями вказаними експертами порушення вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз під час виконання висновку комісійної судово-економічної експертизи від 13.09.2018 № 1-13/09/2018-се.

09.04.2020 Дисциплінарною палатою ЦЕКК прийнято рішення відкрити дисциплінарне провадження відносно експертів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , витребувати пояснення у зазначених експертів, з метою перевірки відповідності Висновку вимогам нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методикам проведення судових експертиз провести його аналіз.

З метою належної, повної та об`єктивної перевірки відповідності Висновку вимог нормативно - правових актів з питань судово-експертної діяльності та методикам проведення судових експертиз судовим експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз доручено проведення аналізу висновку.

За результатами проведеного аналізу складено довідку від 23.04.2020, згідно якої встановлено, що:

«Вирішення питань № 1, 5, 6, 7 відноситься до компетенції судових експертів з економічного виду досліджень з експертних спеціальностей 11.1 «Дослідження документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності», 11.2 «Дослідження документів про економічну діяльність підприємств і організацій»; їх редакція не суперечить Рекомендаціям, а також передбачені методологією судово-економічних досліджень. При дослідженні зазначених питань в цілому правильно, обґрунтовано обрано та застосовано методику й методичні підходи, схему й алгоритм проведення досліджень, необхідні для вирішення поставлених питань. Послідовність викладення дослідницької частини по вказаних питаннях є логічною, зрозумілою, етапи взаємопов`язані, в цілому дотримана ясність опису ходу та результатів дослідження.

Питання 2, 4, 8 у викладеній редакції не відносяться до компетенції експертів з економічного виду досліджень, і це не відображено у вступній частині Висновку. У дослідницькій частині за 6-м питанням зазначено, що експертам на дослідження не подано жодного документу щодо розрахунку та підтвердження суми матеріальної шкоди (збитків), проте сформульовано висновок у категоричній формі, що висновки детектива національного бюро щодо розміру матеріальної шкоди державному бюджету експертами документально не підтверджуються, що за відсутності дослідження документів викликає сумнів у правильності формулювання висновку».

На засідання 27.05.2020 дисциплінарної палати було запрошено 5 судових експертів зі змінного складу палат Комісії, з тієї експертної спеціальності за якою атестовані судові експерти ОСОБА_1 та ОСОБА_2

На засіданні Комісії судові експерти ОСОБА_1 та ОСОБА_2 були присутніми.

Членами дисциплінарної палати Комісії заслухано усні пояснення та заперечення останніх щодо зауважень викладених у скарзі НАБУ та довідці від 23.04.2020.

За результатами обговорення питання щодо притягнення судових експертів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності більшістю голосів Комісії прийняла рішення від 27.05.2020 № 3 та рішення від 27.05.2020 № 2, згідно яких вирішила судових експертів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності не притягувати.

Поряд із цим відповідач оголошує міркування, що порядок оскарження рішення про відмову у притягненні до дисциплінарної відповідальності не передбачений.

Також Міністерством виокремлено, що з письмових пояснень судових експертів дисциплінарною палатою Комісії встановлено, що експерт ОСОБА_1 при проведенні експертизи проводила дослідження та надавала відповіді, що викладені у Висновку на питання 2, 4, 6-8, а судовий експерт ОСОБА_2 проводив дослідження за питаннями 1, 3, 5.

В свою чергу, згідно рішення від 27.05.2020 № 3 дисциплінарна палата Комісії при прийнятті відповідного рішення взяла до уваги, як пояснення судового експерта ОСОБА_1, так й висновки, що викладені у довідці від 23.04.2020, так і результати обговорення спірних питань членами дисциплінарної палати Комісії, в тому числі тих, які мають кваліфікацію судового експерта з експертних спеціальностей за економічним видом експертиз, які на засіданні палати зазначили про те, що виходячи зі змісту дослідницької частини Висновку експертом досліджувались документи бухгалтерського обліку та звітності, а питання вирішувались з точки зору економічного дослідження, експертом аналізувались надані первинні бухгалтерські документи.

Згідно рішення від 27.05.2020 № 2 Дисциплінарна палата ЦЕКК при прийнятті відповідного рішення взяла до уваги пояснення судового експерта ОСОБА_2 , а також той факт, що відповідно до довідки від 23.04.2020 до питань, а саме 1, 3, 5 Висновку, які досліджувались експертом ОСОБА_2 , зауваження були відсутні. Крім того, на засіданні палати членами дисциплінарної палати комісії, які мають кваліфікацію судового експерта з експертних спеціальностей за економічним видом експертиз, було зазначено про відсутність зауважень до дослідження за питаннями 1, 3, 5 Висновку.

Таким чином МЮ України запевняє, що з урахування всіх обставин справи дисциплінарна палата прийняла рішення згідно до вимог «Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів».

Додатково відповідач наголосив, що фактично, обґрунтування позовної заяви позивача зводяться до незгоди останнього з Рішеннями Комісії, так як нею проігнорувано серйозність допущених експертами порушень під час складання Висновку для долучення такого Висновку у матеріали кримінального провадження і експертів слід було притягнути до відповідальності.

В цьому плані Міністерство акцентує, що вимоги НАБУ зводяться до втручання до дискреційних повноважень Комісії, як спеціального органу державної влади, яка є спеціальним державним органом, який забезпечує розгляд питань дисциплінарної відповідальності судових експертів, що не є працівниками державних спеціалізованих експертних установ, що є окремою підставою для відмови у задоволенні позову.

У відзиві МЮ України виділяє й те, що доводи НАБУ зводяться до незгоди з Висновком експертів.

Висновок судового експерта є доказом в конкретному кримінальному провадженні і має значення лише для нього. Оцінка висновку експерта відбувається в межах конкретного судового процесу та кримінального провадження.

В свою чергу, якщо судом буде встановлено, що суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності або існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності, то суд з власної ініціативи має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам (стаття 332 Кримінального процесуального кодексу України).

Підкреслюючи викладені заперечення відповідач відмітив, що заявник може залишитися не задоволений результатом розгляду скарги. Проте, це не свідчить про протиправність дій, пов`язаних із розглядом скарги, і порушення прав та інтересів заявника з боку суб`єкта владних повноважень.

У своїх письмових поясненнях щодо позову треті особи констатують, що Рішення не регулюють правовідносини позивача з відповідачем, тому такі не впливають на права, обов`язки чи охоронювані законом інтереси НАБУ.

Треті особи, посилаючись на приписи Кримінального процесуального кодексу України, зробили акцент і на тій обставині, що висновок судового експерта є доказом в конкретній справі і має значення лише для неї. Судова оцінка висновку відбувається в межах конкретного судового процесу. Встановивши недоліки судової експертизи, суд має право відреагувати на них, зокрема, призначити повторну або додаткову судову експертизу.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

13.09.2018 судовими експертами ОСОБА_1 та ОСОБА_2, за результатами проведення комісійної судово-економічної експертизи, складено Висновок.

В червні 2019 року НАБУ звернулося до МЮ України з листом № 0413-022/20504 від 24.06.2019, у якому позивач просив: провести рецензування Висновку; внести на розгляд Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України питання притягнення до дисциплінарної відповідальності з анулюванням свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

В лютому 2020 року Національне бюро, за обставин відповідей МЮ України на лист № 0413-022/20504 згідно листів №№: 25324/15500-26-19/9.2.1 та 29346/17657-26-19/9.2.2 про неможливість проведення рецензування Висновку, у листі № 0413-022/7554 від 25.02.2020 було відмічено про закінчення 24.01.2020 досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000889 від 20.12.2017 шляхом направлення обвинувального акту до Вищого антикорупційного суду.

Також у цьому листі НАБУ повторно зазначається про: необхідність надання Міністерством відповіді на порушене детективами НАБУ питання стосовно дотримання вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та чи правильно застосовано методи дослідження експертами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 під час проведення експертизи та складання за її результатами Висновку; внесення на розгляд Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України питання притягнення до дисциплінарної відповідальності з анулюванням свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

У відповідь на цей лист, у своєму листі № 204/4808-26-20/6.4 від 06.03.2020 Міністерство проінформувало НАБУ про те, що після формування та затвердження постійних та змінного складів кваліфікаційної та дисциплінарної палат ЦЕКК на розгляд дисциплінарної плати ЦЕКК буде внесене питання щодо відкриття дисциплінарного провадження відносно судових експертів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

09.04.2020 рішеннями дисциплінарної палати ЦЕКК при МЮ України відкриті дисциплінарні провадження відносно судових експертів ОСОБА_1 та ОСОБА_2

27.05.2020 за результатами проведених дисциплінарних проваджень дисциплінарною палатою Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України прийнято рішення № 3 та рішення № 2, згідно яких вирішено судових експертів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності не притягувати.

Незгода позивача із спірними рішеннями відповідача обумовила його звернення до суду із окремим позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд зауважує на таке.

Спірні правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Конституцією України, Кримінальним процесуальним кодексом України, Законом України «Про судову експертизу» (в тексті - Закон), «Положенням про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів» (альтернативно - Положення), «Інструкцією про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах», затв. Наказ Міністерства юстиції України 12.12.2011 № 3505/5

(у редакції наказу Міністерства юстиції України від 07.09.2015 № 1659/5), «Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», та іншими нормативно-правовими актами (тут і по тексту відповідні нормативно-правові акти наведено в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Закон України «Про судову експертизу» визначає правові, організаційні і фінансові основи судово-експертної діяльності з метою забезпечення правосуддя України незалежною, кваліфікованою і об`єктивною експертизою, орієнтованою на максимальне використання досягнень науки і техніки.

Відповідно до ст.ст. 1-4, 7, 7-1, 8, 10, 12, 13, 14, 16 Закону, судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Законодавство України про судову експертизу складається із цього Закону, інших нормативно-правових актів.

Якщо міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачено законодавством України про судову експертизу, застосовуються правила міжнародного договору України.

Судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження.

Незалежність судового експерта та правильність його висновку забезпечуються: визначеним законом порядком призначення судового експерта; забороною під загрозою передбаченої законом відповідальності втручатися будь-кому в проведення судової експертизи; існуванням установ судових експертиз, незалежних від органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування та суду; кримінальною відповідальністю судового експерта за дачу свідомо неправдивого висновку та відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків; можливістю призначення повторної судової експертизи; присутністю учасників процесу в передбачених законом випадках під час проведення судової експертизи.

Судово-експертну діяльність у кримінальному провадженні здійснюють державні спеціалізовані установи, а в інших випадках - також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

До державних спеціалізованих установ належать: науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України; науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України; експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України.

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Організація науково-методичного забезпечення судово-експертної діяльності та організаційно-управлінські засади діяльності державних спеціалізованих установ покладаються на міністерства та інші центральні органи виконавчої влади, до сфери управління яких належать державні спеціалізовані установи, що здійснюють судово-експертну діяльність.

Методики проведення судових експертиз (крім судово-медичних та судово-психіатричних) підлягають атестації та державній реєстрації в порядку, що визначається Кабінетом Міністрів України.

Міністерство юстиції України забезпечує видання міжвідомчого науково-методичного збірника "Криміналістика та судова експертиза".

Судовими експертами можуть бути особи, які мають необхідні знання для надання висновку з досліджуваних питань.

Судовими експертами можуть бути особи, які мають необхідні знання для надання висновку з досліджуваних питань.

До проведення судових експертиз, крім тих, що проводяться виключно державними спеціалізованими установами, можуть залучатися також судові експерти, які не є працівниками цих установ, за умови, що вони мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку в державних спеціалізованих установах Міністерства юстиції України, атестовані та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності у порядку, передбаченому цим Законом.

До фахівця у відповідній галузі знань, який проводить судову експертизу, застосовуються положення цього Закону щодо гарантій, прав, обов`язків, відповідальності судового експерта, крім відповідальності за відмову від проведення експертизи та положень розділу III цього Закону.

Незалежно від виду судочинства та підстави проведення експертизи судовий експерт зобов`язаний: 1) провести повне дослідження і дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок; 2) на вимогу особи або органу, які залучили експерта, судді, суду дати роз`яснення щодо даного ним висновку; 3) заявляти самовідвід за наявності передбачених законодавством підстав, які виключають його участь у справі. Інші обов`язки судового експерта передбачаються процесуальним законодавством.

Незалежно від виду судочинства судовий експерт має право: 1) подавати клопотання про надання додаткових матеріалів, якщо експертиза призначена судом або органом досудового розслідування або ознайомлюватися з матеріалами справи, що стосуються предмета судової експертизи; 2) вказувати у висновку експерта на виявлені в ході проведення судової експертизи факти, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання; 3) з дозволу особи або органу, які призначили судову експертизу, бути присутнім під час проведення слідчих чи судових дій і заявляти клопотання, що стосуються предмета судової експертизи; 4) подавати скарги на дії особи, у провадженні якої перебуває справа, якщо ці дії порушують права судового експерта; 5) одержувати винагороду за проведення судової експертизи, якщо її виконання не є службовим завданням; 6) проводити на договірних засадах експертні дослідження з питань, що становлять інтерес для юридичних і фізичних осіб, з урахуванням обмежень, передбачених законом. Інші права судового експерта передбачаються процесуальним законодавством.

Судовий експерт на підставах і в порядку, передбаченими законодавством, може бути притягнутий до юридичної відповідальності.

Метою атестації судового експерта є оцінка професійного рівня фахівців, які залучаються до проведення судових експертиз або беруть участь у розробках теоретичної та методичної бази судової експертизи. Залежно від спеціалізації їм присвоюється кваліфікація судового експерта з правом проведення певного виду експертизи.

Метою атестації працівників державної спеціалізованої установи, які залучаються до проведення судових експертиз та/або беруть участь у розробленні теоретичної та науково-методичної бази судової експертизи, є оцінка рівня їх спеціальних знань та відповідність займаній посаді.

Залежно від спеціалізації і рівня підготовки працівникам державної спеціалізованої установи присвоюються кваліфікація судового експерта і кваліфікаційний клас.

Порядок проведення атестації та присвоєння чи позбавлення кваліфікаційних класів судового експерта визначається міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади, до сфери управління яких належать державні спеціалізовані установи, що здійснюють судово-експертну діяльність.

Поряд з правовим регулюванням питань: гарантій незалежності судового експерта та правильності його висновку; підстав проведення судової експертизи; прав та обов`язків, відповідальності та атестації судового експерта; Закон України «Про судову експертизу» виокремлює правовий статус експертно-кваліфікаційних комісій.

Так за ст. 17 Закону, для присвоєння та позбавлення кваліфікації судового експерта і кваліфікаційних класів створюються експертно-кваліфікаційні комісії при міністерствах та інших центральних органах виконавчої влади, до сфери управління яких належать державні спеціалізовані установи, що здійснюють судово-експертну діяльність.

До складу експертно-кваліфікаційних комісій входять найбільш досвідчені фахівці та науковці, які мають кваліфікацію судового експерта та стаж практичної роботи за спеціальністю не менше п`яти років. Серед них має бути не менше двох фахівців тієї експертної спеціальності і того класу, з яких комісія проводить атестацію, присвоює кваліфікацію судового експерта або кваліфікаційний клас, а також фахівець з процесуальних питань судової експертизи.

Порядок присвоєння кваліфікації судового експерта фахівцям чи позбавлення кваліфікації судового експерта фахівців, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, визначається Міністерством юстиції України. З цією метою при Міністерстві юстиції України створюється Центральна експертно-кваліфікаційна комісія, яка діє відповідно до положення про неї, що затверджується Міністерством юстиції України.

Присвоєння кваліфікації судового експерта і кваліфікаційних класів судово-медичним і судово-психіатричним експертам та позбавлення кваліфікації судового експерта і кваліфікаційних класів судово-медичних і судово-психіатричних експертів проводяться в порядку, що встановлюється Міністерством охорони здоров`я України.

Відповідно, для позбавлення кваліфікації судового експерта і кваліфікаційних класів створюються експертно-кваліфікаційні комісії при міністерствах та інших центральних органах виконавчої влади, до сфери управління яких належать державні спеціалізовані установи, що здійснюють судово-експертну діяльність

При цьому порядок позбавлення кваліфікації судового експерта фахівців, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, визначається Міністерством юстиції України, з метою чого при Міністерстві юстиції України створюється Центральна експертно-кваліфікаційна комісія, яка діє відповідно до положення про неї, що затверджується Міністерством юстиції України.

Судовий експерт на підставах і в порядку, передбаченими законодавством, може бути притягнутий до юридичної відповідальності.

В розрізі правових питань притягнення судового експерта до юридичної відповідальності (ст. 14 Закону), та позбавлення кваліфікації судового експерта і кваліфікаційних класів експертно-кваліфікаційними комісіями (ст. 17 Закону), суд зауважує, що «Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів» відповідно до статей 10, 14, 16, 17 та 21 Закону України «Про судову експертизу» визначає: організаційні засади, завдання та порядок діяльності Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України; порядок підготовки та стажування фахівців, які мають намір отримати або підтвердити кваліфікацію судового експерта; порядок проведення атестації з метою присвоєння та підтвердження кваліфікації судового експерта в ЦЕКК; порядок видачі свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта, його дубліката, переоформлення та анулювання свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта; порядок тимчасового припинення здійснення судово-експертної діяльності та її поновлення; порядок розгляду питань дисциплінарної відповідальності судових експертів.

ЦЕКК є колегіальним органом, що діє при Міністерстві юстиції України.

Основними завданнями ЦЕКК є: 1) затвердження програм підготовки (стажування) працівників науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України (далі - НДУСЕ) та фахівців, які не є працівниками державних спеціалізованих установ; 2) вирішення питань щодо проходження підготовки працівниками НДУСЕ, фахівцями, які не є працівниками державних спеціалізованих установ та які мають намір отримати (підтвердити) кваліфікацію судового експерта; 3) проведення атестації з метою визначення рівня професійної підготовки працівників НДУСЕ, фахівців, які не є працівниками державних спеціалізованих установ та які мають намір отримати або підтвердити кваліфікацію судового експерта; 4) розгляд питання щодо присвоєння кваліфікаційного класу судового експерта працівникам НДУСЕ; 5) розгляд питань щодо анулювання свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта; 6) розгляд питань дисциплінарної відповідальності судових експертів.

ЦЕКК діє у складі кваліфікаційної і дисциплінарної палат.

Кваліфікаційна палата ЦЕКК виконує завдання, передбачені підпунктами 2- 4 пункту 2 цього розділу.

Дисциплінарна палата ЦЕКК виконує завдання, передбачені підпунктами 5, 6 пункту 2 цього розділу.

Порядок розгляду питань дисциплінарної відповідальності судових експертів врегульовано розд. VI Положення, згідно якого відповідно до статті 14 Закону України «Про судову експертизу» атестовані судові експерти за порушення вимог законодавства України про судову експертизу та/або методичних вимог під час проведення досліджень можуть бути притягнуті до дисциплінарної відповідальності.

Процедура розгляду дисциплінарною палатою ЦЕКК питань дисциплінарної відповідальності судових експертів включає:

порушення дисциплінарного провадження;

прийняття рішення про притягнення або відсутність підстав для притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності.

Підставою для розгляду питань щодо порушення дисциплінарного провадження є подання керівника Структурного підрозділу Мін`юсту.

До подання додаються документи, що містять інформацію про можливі допущення судовим експертом порушення вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз.

Документами, що містять інформацію про можливі допущення судовим експертом порушення вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз, є акти перевірок діяльності судових експертів, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, звернення до Мін`юсту керівника НДУСЕ, а також звернення юридичних, фізичних осіб, які мають містити:

повне найменування (власне ім`я, прізвище) особи, якою подається звернення, її місце проживання чи перебування (для фізичних осіб) або місцезнаходження (для юридичних осіб), а також найменування (власне ім`я, прізвище) представника такої особи, якщо звернення подається представником, та підтвердження такого представництва;

викладення обставин, які свідчать про конкретні порушення судовим експертом вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз;

інформацію про те, що дані, про які йдеться у зверненні, отримані без порушення чинного законодавства.

Якщо обставини, викладені у зверненні, стосуються порушень судового експерта, наявність яких підтверджується інформацією, зазначеною у висновку експерта, до звернення обов`язково додається якісна копія цього висновку.

Якщо звернення не відповідає вимогам, встановленим цим пунктом, воно не підлягає розгляду дисциплінарною палатою ЦЕКК.

За результатами розгляду подання та доданих до нього документів дисциплінарна палата ЦЕКК приймає одне з таких рішень: не порушувати дисциплінарне провадження; відкрити дисциплінарне провадження.

Дисциплінарне провадження не порушується у разі, якщо: висновок експерта раніше підлягав аналізу; перевірка інформації, викладеної у документах, доданих до подання, потребує проведення повторного огляду об`єкта дослідження, вивчення матеріалів та документів, наданих експерту для проведення експертизи, зіставлення їх з документами, зазначеними у висновку, тощо, що по суті є повторною експертизою.

У разі порушення дисциплінарного провадження дисциплінарна палата ЦЕКК може прийняти рішення про витребування пояснення у судового експерта та/або проведення аналізу висновку експерта, інформація в якому є предметом оскарження, з метою перевірки відповідності висновку вимогам нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методикам проведення судових експертиз та доручити здійснення аналізу члену (членам) дисциплінарної палати ЦЕКК або НДУСЕ.

Метою аналізу висновку не є його спростування чи підтвердження.

Для проведення аналізу висновок експерта знеособлюється шляхом ретушування даних щодо суб`єктів призначення та проведення експертизи, учасників справи (провадження), а також інших відомостей, що не можуть бути розголошені відповідно до вимог законодавства.

Аналіз висновку здійснюють судові експерти, які мають кваліфікацію судового експерта з тієї експертної спеціальності, за якою складено висновок, що підлягає аналізу, та не менше ніж трирічний стаж експертної роботи.

За результатами аналізу висновку складається довідка за зразком згідно з додатком 12 до цього Положення. Довідка складається на кожний висновок, щодо якого проведено аналіз. Строк проведення аналізу висновків не може перевищувати 14 календарних днів.

За наслідками розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта дисциплінарна палата ЦЕКК приймає одне з таких рішень: 1) притягнути судового експерта до дисциплінарної відповідальності та застосувати відповідне дисциплінарне стягнення; 2) не притягувати судового експерта до дисциплінарної відповідальності.

Рішення дисциплінарної палати ЦЕКК складається з: 1) вступної частини із зазначенням: дати засідання та номера рішення; складу дисциплінарної палати ЦЕКК; прізвища та ініціалів судового експерта, стосовно якого розглядалось питання дисциплінарної відповідальності, відомостей про його присутність або відсутність на засіданні; 2) описової частини із зазначенням: змісту питання, що розглядалось дисциплінарною палатою ЦЕКК; переліку документів, що розглядались на засіданні; результатів перевірки інформації про порушення судовим експертом вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз; змісту пояснень судового експерта; 3) мотивувальної частини із зазначенням: встановлених обставин з посиланням на досліджені дисциплінарною палатою ЦЕКК документи, матеріали та пояснення судового експерта; мотивів, з яких дисциплінарна палата ЦЕКК дійшла висновку щодо притягнення/не притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності; нормативно-правових актів та/або методик проведення судових експертиз, якими керувалася дисциплінарна палата ЦЕКК під час прийняття рішення; 4) резолютивної частини із зазначенням: суті рішення за результатами розгляду із зазначенням дисциплінарного стягнення в разі його застосування; прізвищ, ініціалів та підписів членів дисциплінарної палати ЦЕКК, які брали участь у засіданні.

До судових експертів можуть бути застосовані такі дисциплінарні стягнення: 1) попередження; 2) призупинення дії Свідоцтва (на строк від 6 місяців і більше); 3) позбавлення кваліфікації судового експерта; 4) пониження кваліфікаційного класу судового експерта (щодо судових експертів науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України).

При обранні виду дисциплінарного стягнення дисциплінарна палата ЦЕКК повинна врахувати ступінь тяжкості вчиненого проступку, обставини, за яких вчинено проступок, і результати роботи судового експерта за попередні роки.

Рішення дисциплінарної палати ЦЕКК про притягнення до дисциплінарної відповідальності може бути оскаржене в установленому законодавством порядку.

Згідно Переліку видів судових експертиз та експертних спеціальностей, за якими присвоюється кваліфікація судового експерта фахівцям науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України, видами та підвидами судових експертиз є, зокрема, економічна (№ з/п 27), яка включає в себе (види експертних спеціальностей): дослідження документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності; дослідження документів про економічну діяльність підприємств і організацій; дослідження документів фінансово-кредитних операцій.

Тобто, на дисциплінарну палату ЦЕКК покладено виконання завдань пов`язаних, зокрема, з розглядом питань дисциплінарної відповідальності судових експертів.

Підставою для розгляду питань щодо порушення дисциплінарного провадження є подання керівника Структурного підрозділу Мін`юсту, до якого додаються звернення юридичних осіб, яке має містити, зокрема, викладення обставин, які свідчать про конкретні порушення судовим експертом вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз. До звернення обов`язково додається якісна копія висновку, якщо обставини, викладені у зверненні, стосуються порушень судового експерта, наявність яких підтверджується інформацією, зазначеною у висновку експерта.

При цьому, якщо звернення не відповідає відповідним вимогам воно не підлягає розгляду дисциплінарною палатою ЦЕКК.

За результатами розгляду подання та доданих до нього документів дисциплінарна палата ЦЕКК приймає одне з таких рішень: не порушувати дисциплінарне провадження; відкрити дисциплінарне провадження.

Водночас дисциплінарне провадження не порушується у разі, якщо перевірка інформації, викладеної у документах, доданих до подання, потребує проведення повторного вивчення матеріалів та документів, наданих експерту для проведення експертизи, зіставлення їх з документами, зазначеними у висновку, тощо, що по суті є повторною експертизою.

За наслідками розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта дисциплінарна палата ЦЕКК приймає одне з таких рішень: 1) притягнути судового експерта до дисциплінарної відповідальності та застосувати відповідне дисциплінарне стягнення; 2) не притягувати судового експерта до дисциплінарної відповідальності.

Отже, в процедурі розгляду дисциплінарною палатою ЦЕКК питань дисциплінарної відповідальності судових експертів, дисциплінарна палата ЦЕКК спочатку здійснює розгляд подання та доданих до нього документів, на предмет питань: наявності підстав для не порушення дисциплінарного провадження; відкриття дисциплінарного провадження.

Надалі дисциплінарна палата ЦЕКК проводить розгляд питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта, за наслідками чого приймає рішення: про притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності та застосування відповідного дисциплінарного стягнення; про не притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності.

Також Положенням надається Перелік видів судових експертиз та експертних спеціальностей, за якими присвоюється кваліфікація судового експерта фахівцям науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України.

Окремо, з урахуванням можливості звернення юридичних осіб, та зазначення такими особами конкретних порушень судовим експертом вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз, суд відзначає, що «Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень» регулюється питання призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі - експертизи та дослідження) судовим експертам державних спеціалізованих науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України (далі - експертні установи) та атестованим судовим експертам, які не є працівниками державних спеціалізованих установ (далі - експерти), їх обов`язки, права та відповідальність, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів здійснюються у порядку, визначеному Кримінальним процесуальним, Цивільним процесуальним, Господарським процесуальним кодексами України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, Кодексом адміністративного судочинства України, Митним кодексом України, Законами України "Про судову експертизу", "Про виконавче провадження", іншими нормативно-правовими актами з питань судово-експертної діяльності та цією Інструкцією.

До основних видів експертиз відносяться, у тому числі: економічна: бухгалтерського та податкового обліку; фінансово-господарської діяльності; фінансово-кредитних операцій.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

Під час проведення експертиз (експертних досліджень) з метою виконання певного експертного завдання експертами застосовуються відповідні методи дослідження, методики проведення судових експертиз, а також нормативно-правові акти та нормативні документи (міжнародні, національні та галузеві стандарти, технічні умови, правила, норми, положення, інструкції, рекомендації, переліки, настановчі документи Держспоживстандарту України), а також чинні республіканські стандарти колишньої УРСР та державні класифікатори, галузеві стандарти та технічні умови колишнього СРСР, науково-технічна, довідкова література, програмні продукти тощо.

Визначення способу проведення експертизи (вибір певних методик, (методів дослідження)) належить до компетенції експерта.

Підставою для проведення експертиз відповідно до чинного законодавства є процесуальний документ (постанова, ухвала) про призначення експертизи, складений уповноваженою на те особою (органом), або письмове звернення потерпілого чи сторони захисту кримінального провадження (далі - документ про призначення експертизи (залучення експерта)), у якому обов`язково зазначаються реквізити, перелік питань, поставлених експерту, а також об`єкти, що підлягають дослідженню.

Підставою для проведення експертного дослідження є письмова заява (лист) замовника (юридичної або фізичної особи) з обов`язковим зазначенням його реквізитів, з переліком питань, які підлягають розв`язанню, а також об`єктів, що надаються.

Експерти, які не є працівниками державних спеціалізованих установ та на професійній основі здійснюють судово-експертну діяльність, забезпечують проведення експертиз та досліджень відповідно до вимог Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 12 грудня 2011 року № 3505/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 12 грудня 2011 року за № 1431/20169.

Експерт має право: ознайомлюватися з матеріалами справи, які стосуються предмета експертизи; відповідно до процесуального законодавства заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи; у разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення невідкладно заявляти клопотання органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), щодо уточнення поставлених експертові питань; з дозволу органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), бути присутнім під час проведення процесуальних, виконавчих дій та ставити питання учасникам процесу, що стосуються предмета чи об`єкта експертизи, та проводити окремі дослідження у їх присутності; указувати у висновку експерта на факти, виявлені під час проведення експертизи, які мають значення для справи, але стосовно яких йому не були поставлені питання, та на обставини, що сприяли (могли сприяти) вчиненню правопорушення; у разі незгоди з іншими членами експертної комісії складати окремий висновок; викладати письмово відповіді на питання, які ставляться йому під час надання роз`яснень чи показань; оскаржувати в установленому законодавством порядку дії та рішення органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), що порушують права експерта або порядок проведення експертизи; на забезпечення безпеки за наявності відповідних підстав; одержувати винагороду за проведення експертизи та відповідно до законодавства компенсацію (відшкодування) витрат за виконану роботу та витрат, пов`язаних із викликом для надання роз`яснень чи показань, у разі якщо це не є його службовим обов`язком.

Експерт може відмовитися від проведення експертизи, якщо наданих йому матеріалів недостатньо для виконання покладених на нього обов`язків, а витребувані додаткові матеріали не надані, або якщо поставлені питання виходять за межі його спеціальних знань. Повідомлення про відмову повинно бути вмотивованим.

На експерта покладаються такі обов`язки: заявити самовідвід за наявності передбачених законодавством обставин; прийняти до виконання доручену йому експертизу; особисто провести повне дослідження, дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок на поставлені питання, а в разі необхідності роз`яснити його; повідомити в письмовій формі органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), про неможливість її проведення та повернути надані матеріали справи та інші документи, якщо поставлене питання виходить за межі компетенції експерта або якщо надані йому матеріали недостатні для вирішення поставленого питання, а витребувані додаткові матеріали не були надані; з`явитися на виклик органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), для надання роз`яснень, показань чи доповнень з приводу проведеної експертизи або причин повідомлення про неможливість її проведення; забезпечити збереження об`єкта експертизи. Якщо дослідження пов`язане з повним або частковим знищенням об`єкта експертизи або зміною його властивостей, експерт повинен одержати на це дозвіл від органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта); не розголошувати без дозволу органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), відомості, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням обов`язків, або не повідомляти будь-кому, крім органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), чи суду про хід проведення експертизи та її результати.

За надання завідомо неправдивого висновку, за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків, а також за розголошення даних, що стали йому відомі під час проведення експертизи, експерт несе кримінальну відповідальність згідно з чинним законодавством.

За злісне ухилення від явки до органів досудового розслідування або суду експерт несе адміністративну відповідальність згідно з чинним законодавством.

За допущені порушення під час проведення експертизи, що не тягнуть за собою кримінальної чи адміністративної відповідальності, експерт може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності згідно з чинним законодавством.

Експертиза проводиться після подання органом (особою), який (яка) її призначив(ла) (залучив(ла) експерта), матеріалів, оформлених згідно з вимогами процесуального законодавства та цієї Інструкції.

До експертної установи (експерту) надаються: документ про призначення експертизи (залучення експерта), об`єкти, зразки для порівняльного дослідження та, за клопотанням експерта, - матеріали справи (протоколи оглядів з додатками, протоколи вилучення речових доказів тощо).

Орієнтовний перелік питань, що можуть бути поставлені при проведенні відповідного виду експертизи, наведено в Науково-методичних рекомендаціях з питань підготовки і призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 03 листопада 1998 року за № 705/3145 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) (далі - Рекомендації).

Висновок експерта складається з обов`язковим зазначенням його реквізитів (найменування документа, дати та номера складання висновку, категорії експертизи (додаткова, повторна, комісійна, комплексна), виду експертизи (за галуззю знань) та трьох частин: вступної (Вступ), дослідницької (Дослідження) та заключної (Висновки).

У вступній частині висновку експерта зазначаються: дата надходження документа про призначення експертизи (залучення експерта); найменування експертної установи та/або ім`я, прізвище, по батькові експерта; документ про призначення експертизи (залучення експерта), його найменування і дата складання, найменування органу та/або посада і прізвище особи, який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта); справа, за якою вона призначена (кримінальна, про адміністративне правопорушення, цивільна, господарська, адміністративна тощо, номер справи) (у разі наявності) або стаття закону, якою передбачено надання висновку експерта; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню, та зразків (у разі надходження); відомості про надані матеріали (у тому числі вид (назва) матеріалів (документів) та кількість аркушів); спосіб доставки та вид упаковки досліджуваних об`єктів із зазначенням у необхідних випадках відомостей про те, чи впливав спосіб упаковки на їх збереженість; запис про відповідність матеріалів та об`єктів, що надійшли до експертної установи (експерта), матеріалам, зазначеним у документі про призначення експертизи (залучення експерта); перелік питань (дослівно у формулюванні документа про призначення експертизи (залучення експерта)), які поставлено на вирішення експертизи; якщо питання сформульовано неясно або його редакція не відповідає рекомендаціям, але зміст завдання експертові зрозумілий, то після наведення питання в редакції документа про призначення експертизи (залучення експерта) він може дати відповідні роз`яснення і викласти питання в редакції, що відповідає зазначеним рекомендаціям; якщо поставлено декілька питань, експерт має право згрупувати їх і викласти в послідовності, яка забезпечує найдоцільніший порядок дослідження; якщо деякі питання, що містяться у документі про призначення експертизи (залучення експерта), вирішувались при проведенні експертиз різних видів, - відомості (експертна установа, номер та дата висновку) про ці експертизи; якщо питання, які поставлені на вирішення експертизи, доцільно вирішувати в іншому порядку, ніж той, що визначений у документі про призначення експертизи (залучення експерта), - зазначається, у якому порядку вирішуватимуться ці питання; питання, які вирішуються експертом у порядку експертної ініціативи (якщо таке розглядалось); дані про експерта (експертів): прізвище, ім`я та по батькові, посада, клас судового експерта, науковий ступінь та вчене звання, освіта, освітньо-кваліфікаційний рівень, експертна спеціальність, стаж експертної роботи, дата та номер видачі свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта, ким видано та строк дії; попередження (обізнаність) експерта про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за статтею 384 Кримінального кодексу України або за відмову від надання висновку за статтею 385 Кримінального кодексу України; інформація про те, що висновок підготовлений для подання до суду або долучення до матеріалів кримінального провадження (у разі проведення експертизи на підставі письмового звернення особи, яке містить таку інформацію); дата направлення клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, дата надходження додаткових матеріалів або відомостей про наслідки розгляду клопотання; обставини, які мають значення для надання висновку, з обов`язковим зазначенням джерела їх отримання; при проведенні додаткових або повторних експертиз зазначаються відомості про первинну (попередні) експертизу (експертизи) (прізвище експерта, назва експертної установи чи місце роботи експерта, номер і дата висновку експертизи, зміст заключних висновків первинної (попередніх) експертизи (експертиз)); зміст питань, які були поставлені перед експертом на додаткове або повторне вирішення, а також мотиви призначення додаткової або повторної експертизи, які зазначені у документі про призначення експертизи (залучення експерта), якщо у ньому такі мотиви відсутні, про це робиться відповідний запис; відомості про підстави та осіб, які були присутні під час проведення досліджень (прізвище, ініціали, статус); нормативні акти, методики, рекомендована науково-технічна та довідкова література з Переліку рекомендованої науково-технічної та довідкової літератури, що використовується під час проведення судових експертиз, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 30 липня 2010 року № 1722/5, інші інформаційні джерела, які використовувались експертом при вирішенні поставлених питань, за правилами бібліографічного опису, із зазначенням реєстраційних кодів методик проведення судових експертиз з Реєстру методик проведення судових експертиз, який ведеться відповідно до Порядку ведення Реєстру методик проведення судових експертиз, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 02 жовтня 2008 року № 1666/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 жовтня 2008 року за № 924/15615.

У дослідницькій частині висновку експерта описуються процес дослідження та його результати, а також дається обґрунтування висновків з поставлених питань.

Дослідницька частина повинна включати: відомості про стан об`єктів дослідження, застосовані методи (методики) дослідження, умови їх застосовування; посилання на ілюстрації, додатки та необхідні роз`яснення до них; експертну оцінку результатів дослідження.

Опис процесу застосовування інструментальних методів дослідження та проведення експертних експериментів можуть обмежуватись викладенням кінцевих результатів. У зазначених випадках графіки, діаграми, таблиці, матеріали експертних експериментів мають зберігатись у наглядових експертних провадженнях і на вимогу органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), можуть надаватись їм для ознайомлення.

За наявності в документі про призначення експертизи (залучення експерта) питань, які не належать до предмета експертизи або не входять до компетенції експерта, указуються причини, з яких ці питання не можуть бути вирішені.

Узагальнення та оцінка результатів окремих досліджень, які є підставою для формулювання висновків, можуть викладатися у синтезуючому розділі дослідницької частини висновку експерта.

У дослідницькій частині висновку експерта при проведенні повторної експертизи вказуються причини розбіжностей з висновками попередніх експертиз, якщо такі розбіжності мали місце.

У заключній частині викладаються висновки за результатами дослідження у вигляді відповідей на поставлені питання в послідовності, що визначена у вступній частині.

На кожне з поставлених питань має бути дано відповідь по суті або вказано, з яких причин неможливо його вирішити.

Якщо заключний висновок не може бути сформульований у стислій формі, допускається посилання на результати досліджень, викладені у дослідницькій частині.

Висновок експерта (експертів) оформлюється на бланку експертної установи і підписується експертом (експертами), який (які) проводив(ли) дослідження. Підписи у заключній частині засвідчуються відбитком печатки експертної установи на кожній сторінці тексту заключних висновків. Якщо до висновку експерта додаються фототаблиці, креслення, схеми, діаграми тощо, вони також підписуються експертом (експертами); підписи засвідчуються відбитком печатки експертної установи.

Висновок експертів при проведенні комісійної або комплексної експертизи складається за правилами, викладеними в пунктах 4.14 - 4.17 цього розділу, з урахуванням таких особливостей:

у вступній частині додатково зазначаються дані про голову комісії експертів та відомості про експертизи, результати яких задані органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), як вихідні дані;

дослідження, які проводились окремими експертами, описуються у відповідних розділах дослідницької частини, що підписуються цими експертами із зазначенням їх прізвищ;

узагальнення та оцінка результатів досліджень фіксуються у синтезуючому розділі дослідницької частини висновку експертів.

Висновки експерта (експертів) з додатками направляються органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), керівником експертної установи (керівником провідної експертної установи).

З наведених приписів цієї Інструкції вбачається, що результати проведення експертизи викладаються у письмовому документі - висновку експерта.

Водночас, можливим є притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності згідно з чинним законодавством, за допущені порушення під час проведення експертизи, що не тягнуть за собою кримінальної чи адміністративної відповідальності.

Згідно розділу І «Науково-методичних рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» до основного виду (підвиду) експертизи відноситься економічна експертиза.

Основним завданнями експертизи документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності є: визначення документальної обґрунтованості розміру нестачі або надлишків товарно-матеріальних цінностей і грошових коштів, періоду і місця їх утворення; визначення документальної обґрунтованості оформлення операцій з одержання, зберігання, виготовлення, реалізації товарно-матеріальних цінностей, у тому числі грошових, основних засобів, надання послуг; визначення документальної обґрунтованості відображення в обліку грошових коштів, цінних паперів; визначення документальної обґрунтованості відображення в обліку операцій з нарахування та виплати заробітної плати, інших виплат; установлення відповідності чинному законодавству відображення в податковому обліку доходів та витрат за фінансово-господарськими операціями, що підлягають оподаткуванню податком на прибуток; визначення відповідності чинному законодавству відображення в податковому обліку податкових зобов`язань та податкового кредиту з податку на додану вартість. Проведення ревізійних дій (визначення експертами-економістами будь-яких економічних показників без попереднього проведення документальних перевірок фінансово-господарської діяльності суб`єктом контролю) не належить до завдань економічної експертизи.

Основними завданнями експертизи документів про економічну діяльність підприємств і організацій є: визначення документальної обґрунтованості, аналізу показників фінансового стану (платоспроможності, фінансової стійкості, прибутковості тощо); визначення документальної обґрунтованості аналізу і структури майна та джерел його придбання; визначення документальної обґрунтованості стану та інтенсивності використання оборотних активів та джерел їх формування; визначення документальної обґрунтованості та аналізу джерел власних коштів та результатів фінансово-господарської діяльності; установлення документальної обґрунтованості та аналізу загальногосподарських і спеціальних фондів; визначення документальної обґрунтованості та аналізу реальності розрахунків з дебіторами і кредиторами; визначення документальної обґрунтованості та аналізу економічної доцільності отримання і використання кредитів і позик; визначення документальної обґрунтованості та аналізу витрат і цін як чинників фінансової стабільності, беззбитковості; визначення документальної обґрунтованості розрахунків при приватизації та оренді відповідно до чинних методик оцінки вартості майна, що приватизується, та інші питання, пов`язані з приватизацією, банкрутством підприємств; визначення документальної обґрунтованості розрахунків частки майна при виході учасника зі складу засновників; визначення документальної обґрунтованості розрахунків втраченого заробітку (від несвоєчасної виплати компенсації заподіяної шкоди при втраті працездатності і в інших випадках); визначення документальної обґрунтованості цільового витрачання бюджетних коштів; визначення документальної обґрунтованості розрахунків втраченої вигоди.

Основними завданнями експертизи документів фінансово-кредитних операцій є: визначення документальної обґрунтованості оформлення банківських операцій з відкриття рахунків, руху грошових коштів на рахунках; визначення документальної обґрунтованості оформлення та відображення в обліку операцій з видачі, використання та погашення кредитів; визначення документальної обґрунтованості оформлення та відображення в обліку банків їх фінансово-господарської діяльності; визначення відповідності чинному законодавству відображення фінансово-господарських операцій банків вимогам нормативних актів з ведення обліку і подання звітності; визначення документальної обґрунтованості відображення фінансово-господарських операцій щодо нарахування та сплати банками податків та їх відповідність даним обліку та звітності, чинному законодавству; установлення кола осіб, на яких покладено обов`язок забезпечення дотримання вимог нормативно-правових актів з банківського обліку і контролю.

Разом з документом про призначення експертизи (залучення експерта) експерту слід надати документи бухгалтерського та податкового обліку, які містять відомості, - вихідні дані для вирішення поставлених питань. Такими документами можуть бути: прибуткові та видаткові накладні, ордери, звіти матеріально відповідальних осіб, картки складського обліку, касові книжки, матеріали інвентаризації, акти ревізій, табелі, наряди, акти приймання виконаних робіт, трудові договори, розрахункові платіжні відомості, виписки банку, платіжні доручення і вимоги, договори про матеріальну відповідальність, накопичувальні (оборотні) відомості, журнали-ордери, меморіальні ордери за балансовими рахунками, головні книги, баланси та інші первинні та зведені документи бухгалтерського та податкового обліку і звітності.

Якщо ведення бухгалтерського обліку здійснювалось в електронно-обчислювальному вигляді, експерту надаються регістри бухгалтерського обліку у роздрукованому вигляді, обов`язково завірені в установленому порядку.

Якщо експертиза призначається з метою перевірки висновків документальної ревізії, у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначається, які саме висновки і з яких причин викликають сумнів (суперечать іншим матеріалам справи, непереконливо обґрунтовані фінансовими інспекторами тощо).

У разі потреби для визначення, які саме документи слід надати експерту на дослідження в кожному конкретному випадку, доцільно отримати консультацію експерта-економіста.

Документи мають бути систематизованими в хронологічному порядку (за відповідними періодами), підшитими, прошнурованими та пронумерованими.

В силу вимог «Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах», затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 12 грудня 2011 року № 3505/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 12 грудня 2011 року за № 1431/20169 (за рішенням - Інструкція), вона визначає особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах (далі - судовий експерт), а також порядок здійснення контролю за дотриманням цими експертами вимог нормативно-правових актів, що регулюють питання судово-експертної діяльності.

Призначення судових експертиз та експертних досліджень судовим експертам, їх обов`язки, права та відповідальність, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів здійснюються у порядку, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України, Цивільним процесуальним кодексом України, Господарським процесуальним кодексом України, Кодексом адміністративного судочинства України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, Митним кодексом України, Законами України «Про судову експертизу», «Про виконавче провадження», Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженими наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 03 листопада 1998 року за № 705/3145 (із змінами), а також іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи та цією Інструкцією.

Ця Інструкція поширюється на судових експертів, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах та внесені до державного Реєстру атестованих судових експертів.

Судовий експерт здійснює свою діяльність з певного виду експертної спеціальності на підставі свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта, виданого Міністерством юстиції України відповідно до Положення про експертно-кваліфікаційні комісії та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03 березня 2015 року № 301/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 04 березня 2015 року за № 249/26694.

Залежно від характеру звернення за результатами його виконання відповідно до вимог процесуального законодавства України та Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 03 листопада 1998 року за № 705/3145 (із змінами), складаються такі підсумкові документи: «Висновок експерта», «Висновок експертного дослідження», «Повідомлення про неможливість надання висновку», які виготовляються у двох примірниках, один з яких залишається у судового експерта.

Контроль за організацією діяльності судових експертів здійснюється шляхом перевірки дотримання ними вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методик проведення судових експертиз (далі - перевірка).

Перевірка здійснюється Міністерством юстиції України та його міжрегіональними територіальними органами із залученням судових експертів науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України (далі - НДУСЕ).

Міжрегіональні територіальні органи здійснюють такі види перевірок: планова перевірка діяльності судового експерта; позапланова контрольна перевірка діяльності судового експерта; перевірка відповідності робочого місця.

Міністерство юстиції України здійснює перевірку діяльності судового експерта за обґрунтованими зверненнями юридичних і фізичних осіб, в яких викладено обставини, що свідчать про конкретні порушення судовим експертом вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз. Така перевірка здійснюється відповідно до Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03 березня 2015 року № 301/5, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 04 березня 2015 року за № 249/26694.

Якщо за результатами перевірки у діяльності судового експерта виявлено порушення вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз, Міністерство юстиції України виносить результати перевірки на розгляд Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України відповідно до Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03 березня 2015 року № 301/5, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 04 березня 2015 року за № 249/26694.»

Також суд за необхідне вважає зазначити, що ст.ст. 69, 70 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що експертом у кримінальному провадженні є особа, яка володіє науковими, технічними або іншими спеціальними знаннями, має право відповідно до Закону України "Про судову експертизу" на проведення експертизи і якій доручено провести дослідження об`єктів, явищ і процесів, що містять відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, та дати висновок з питань, які виникають під час кримінального провадження і стосуються сфери її знань.

Експерт зобов`язаний, зокрема, особисто провести повне дослідження і дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок на поставлені йому запитання, а в разі необхідності - роз`яснити його.

За завідомо неправдивий висновок, відмову без поважних причин від виконання покладених обов`язків у суді, невиконання інших обов`язків експерт несе відповідальність, встановлену законом.

Відповідно в межах кримінального провадження на експерта покладається обов`язок, в разі необхідності, роз`яснити висновок.

В силу ст.ст. 93, 94, 101, Кримінального процесуального кодексу України сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях.

Висновок експерта не є обов`язковим для особи або органу, яка здійснює провадження, але незгода з висновком експерта повинна бути вмотивована у відповідних постанові, ухвалі, вироку.

Таким чином сторона захисту здійснює збирання доказів шляхом, зокрема, отримання висновків експертів, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

При цьому жоден доказ не має наперед встановленої сили, а слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Як наслідок, висновок експерта не є обов`язковим для особи або органу, яка здійснює провадження, але незгода з висновком експерта повинна бути вмотивована у відповідних постанові, ухвалі, вироку.

В аспекті прийнятих відповідачем спірних рішень, слід відмітити, що частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже для встановлення обставин протиправності оспорюваних рішень, необхідним є перевірка судом цих рішень на відповідність критеріям, що встановлені в ч. 2 ст. 2 КАС України.

В розрізі обставин даного спору суд зазначає, що 13.09.2018 судовими експертами ОСОБА_1 та ОСОБА_2, за результатами проведення комісійної судово-економічної експертизи, складено Висновок.

В лютому 2020 році НАБУ повторно подано до МЮ України звернення (лист № 0413-022/7554 від 25.02.2020), у якому відмічається, що:

«Детективами Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України отримано відповідь Міністерства юстиції України від 08.07.2019 № 25324/15500-26-19/9.2.1 та від 06.08.2019 № 29346/17657-26-19/9.2.2 на лист Національного бюро від 24.06 2019 № 0413- 022/20504 та від 17.07.2019 №0413-022/23471 щодо надання доручення на проведення рецензування висновку комісійної судово-економічної експертизи від 13.09.2018 № 1-13/09/2018-се, складеного судовими експертами ТОВ «Дослідницький інформаційно-консультаційний центр» () ОСОБА_1 та ОСОБА_2, а також щодо винесення на розгляд Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України питання притягнення до дисциплінарної відповідальності вказаних судових експертів.

Вказаними листами Міністерство юстиції України роз`яснило для детективів Національного бюро, що Порядком проведення рецензування висновків судових експертів та висновків експертних досліджень, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 25.05.2015 № 775/5 визначена мета рецензування - вдосконалення професійної майстерності експертів, поліпшення якості та обґрунтованості їх висновків.

У відповіді від 08.07.2019 № 25324/15500-26-19/9.2.1 заступник Міністра з питань виконавчої служби ОСОБА_15 наголосила на тому, що детективи Національного бюро не навели конкретних порушень, які свідчили б про невиконання чи неналежне виконання зазначеними судовими експертами вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності під час проведення експертизи та складання за її результатами висновку, а тому неможливо надати доручення щодо перевірки висновку шляхом його рецензування.

Проте, в листі Національного бюро від 24.06.2019 № 0413-022/20504 (абзац 3) зазначено, що експертами порушено пункт 2.3 розділу II Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 а саме експертами вирішуються питання, які виходять за межі їх спеціальних знань та стосуються з`ясування питань права, крім того експертами надається оцінка законності проведення процесуальних дій, регламентованих нормативно-правовими актами.

Крім того, заступником Міністра з питань виконавчої служби С. Голущенко взагалі проігноровано прохання детективів Національного бюро щодо винесення на розгляд Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України питання притягнення до дисциплінарної відповідальності судових експертів ТОВ «Дослідницький інформаційно-консультаційній центр» (), а саме ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з анулюванням свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта вказаним особам.

Детективи Національного бюро, виходячи з норм Положення про Міністерство юстиції України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.07.2014 № 228, звернулись до Міністерства юстиції України для надання оцінки щодо відповідності вимогам чинного законодавства висновку комісійної судово-економічної експертизи від 13.09.2018 № 1-13/09/2018-се, складеного судовими експертами ТОВ «Дослідницький інформаційно-консультаційній центр» () ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та притягнення вказаних експертів до відповідальності.

Порушене питання у листі Національного бюро від 24.06.2019 № 0413-022/20504 та від 17.07.2019 № 0413-022/23471 ніяк не стосувалось оцінки доказів у кримінальному провадженні, а лише питання притягнення до відповідальності судових експертів за явні та грубі порушення нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльної та недопущення аналогічних порушень в майбутньому.

На думку детективів Національного бюро вказаний висновок комісійної судово-економічної експертизи від 13.09.2018 № 1-13/09/2018-се складений з порушенням вимог пункту 2.3 розділу ІІ Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (експертами вирішуються питання, які виходять за межі їх спеціальних знань та стосуються з`ясування питань права, крім того експертами надається оцінка законності проведення процесуальних дій, регламентованих нормативно-правовими актам) та підпункту 3 пункту 4 Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах, а також повним нехтуванням принципами судово-експертної діяльності такими як законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження.

Незважаючи на те, що лист Національного бюро від 17.07.2019 № 0413-022/23471 направлений не в рамках розслідування будь-якого кримінального провадження і ніяк не стосувався оцінки доказів заступник Міністра Іванна Смачило в листі від 06.08.2019 № 29346/17657-26-19/9.2.2 зазначила, що приведення рецензування висновку у справах, розслідування яких триває, суперечить принципам незалежності судового експерта.

24.01.2020 досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000889 від 20.12.2017 закінчено шляхом направлення обвинувального акту до Вищого антикорупційного суду.

З огляду на викладене, повторно просимо надати відповідь на порушене детективами Національного бюро питання: чи дотримано вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та чи правильно застосовано методи дослідження експертами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 під час проведення експертизи та складання за її результатами висновку комісійної судово-економічної експертизи від 13.09.2018 № 1-13/09/2018-се.

Відповідь на вказане питання можливо надати під час проведення позапланової перевірки за дорученням Міністерства юстиції України або шляхом рецензування висновку фахівцями науково-дослідних установ судових експертиз МЮ України , як це передбачено пунктами 7 та 9 розділу IV Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Крім того, просимо внести на розгляд Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України розгляд питання притягнення до дисциплінарної відповідальності судових експертів ТОВ «Дослідницький інформаційно-консультаційній центр» (), а саме ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з анулюванням свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта вказаним особам.

Про результати розгляду вказаного листа та прийняті рішення просимо повідомити Національне бюро в найкоротший термін.

Копія висновку від 13.09.2018 № 1-13/09/2018-се направлялась листом Національного бюро від 13.09.2018 № 0413-022/20504».

В межах змісту відповідного звернення НАБУ, в розрізі наведених в ньому обставин про конкретні порушення судовим експертом вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз, суд виокремлює, що у листі № 0413-022/7554 від 25.02.2020 констатується про складення судовими експертами Висновку з порушенням вимог пункту 2.3 розділу ІІ «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень» та підпункту 3 пункту 4 «Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах», зокрема наголошується про:

вирішення експертами питань, які виходять за межі їх спеціальних знань та стосуються з`ясування питань права;

надання експертами оцінки законності проведення процесуальних дій, регламентованих нормативно-правовими актам.

Дане викладено заявником за обставин тези про повне нехтування експертами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 принципами судово-експертної діяльності такими як законність, незалежність, об`єктивність і повноти дослідження.

В межах вказаних НАБУ у зверненні обставин, а також приймаючи до уваги приписи Положення щодо процедури розгляду дисциплінарною палатою ЦЕКК питань дисциплінарної відповідальності судових експертів, суд окреслює, що 20.03.2020 директором Департаменту експертного забезпечення правосуддя Ткаченко Н. направлено до дисциплінарної палати ЦЕКК подання, в якому викладалось прохання про розгляд на засіданні ЦЕКК листа № 0413-022/7554 від 25.02.2020 та доданих до нього документів, зокрема Висновку.

До подання додано: лист № 0413-022/7554 від 25.02.2020 НАБУ та копію Висновку.

23.04.2020 старшим науковим співробітником сектору економічних досліджень лабораторії товарознавчих та економічних досліджень Львівського НДІСЕ, судовим експертом вищого кваліфікаційного класу з правом проведення судових експертиз економічного виду досліджень за спеціальностями 11.1 «Дослідження документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності», 11.2 «Дослідження документів про економічну діяльність підприємств і організацій», 11.3 «Дослідження документів фінансово-кредитних операцій», за результатами аналізу Висновку складено довідку.

05.05.2020 судовими експертами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подано до дисциплінарної палати ЦЕКК заперечення щодо висновків довідки.

Крім того, судовими експертами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надано до ЦЕКК пояснення стосовно звернення НАБУ.

За результатами проведеного дисциплінарного провадження дисциплінарною палатою Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України прийнято рішення № 2 від 27.05.2020 про не притягнення судового експерта ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності.

Зі змісту цього рішення, серед іншого, видно, що:

«Дисциплінарна палата Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України розглянула питання дисциплінарної відповідальності судового експерта ОСОБА_2 та документи: рішення дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 09.04.2020 про відкриття дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_2 ; лист старшого детектива - керівника Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України Клименка О.В. від 25.02.2020 № 0413-022/7554 (вх. від 27.02.2020 № 4808-26-20) щодо можливого допущення судовими експертами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 порушення вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз під час виконання висновку комісійної судово-економічної експертизи від 13.09.2018 № 1-13/09/2018-се, та додатки до нього, зокрема, копію Висновку; додатковий лист старшого детектива - керівника Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів НАБУ Клименка О.В. від 16.03.2020 № 0413-022/10325 (вх. від 06.04.2020 № 7346-26-20), довідку за результатами аналізу Висновку від 23.04.2020 (вх. від 24.04.2020 № 31308-61-20), складену судовим експертом Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз (далі - Львівський НДІСЕ), пояснення судового експерта ОСОБА_2 (вх. від 16.04.2020 № 11315-33-20), заперечення судового експерта ОСОБА_2 щодо результатів аналізу Висновку, викладеного у довідці Львівського НДІСЕ від 04.05.2020 № 04/05-2020 (вх. від 05.05.2020 № 12680-33-20), додатковий лист судового експерта ОСОБА_2 від 19.05.2020 № 19/05-2020 (вх. від 25.05.2020 № 14505-33-20) щодо надання витягів з висновків, проведених іншими експертними установами з аналогічних питань, що й досліджувались у Висновку, зокрема Сумським відділенням Харківського НДІСЕ, Київським НДІСЕ та Державним науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України.

Відповідно до рішення дисциплінарної палати Центральної експертно- кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 09.04.2020 з метою перевірки відповідності Висновку вимогам нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методикам проведення судових експертиз судовим експертом Львівського НДІСЕ проведено його аналіз, результати викладено у довідці.

Згідно з Довідкою від 23.04.2020 за результатами проведеного аналізу Висновку (нижче - Довідка), Висновок складено з недотриманням вимог Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженій наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, у редакції на час складання Висновку, (далі по тексту - Інструкція № 53/5), а саме вбачається недотримання вимог таких пунктів:

абзацу п`ятого пункту 2.3 (в частині вирішення питань, які виходять за межі спеціальних знань експерта та з`ясування питань права);

абзацу одинадцятого пункту 4.14 (в частині можливості надання відповідних роз`яснень і викладення питань в редакціях, що відповідають Науково-методичним рекомендаціям з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (далі - Рекомендації);

абзацу вісімнадцятого пункту 4.14 (в частині повноти зазначення у вступній частині висновку експерта нормативних актів, які використовувались експертами при вирішенні поставлених питань);

абзаців другого, третього пункту 4.16 (в частині надання відповіді по суті поставлених питань та формулювання заключного висновку у стислій формі, з можливістю посилання на результати досліджень, викладені у дослідницькій частині).

З письмових пояснень, та уточнюючих пояснень судового експерта ОСОБА_2 та усних пояснень судового експерта ОСОБА_1 , наданих на засіданні, встановлено, що останній під час виконання комісійної експертизи проводив дослідження та надавав відповіді на питання 1, 3, 5 Висновку. При відповіді на питання використовувались надані замовником вихідні дані, які містились у документах, наданих на дослідження. Надані документи дослідженні ним особисто з використанням методу зіставлення та документальної перевірки.

Обговоривши питання та розглянувши документи, комісія встановила, що відповідно до інформації, викладеної у листі НАБУ, вказано про те, що експерти ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у Висновку при вирішенні питань вийшли за межі спеціальних знань експерта, чим не дотримано вимог пункту 2.3 Інструкції № 53/5 та підпункту 3 пункту 4 розділу II Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 12.12.2011 № 3505/5 (далі - Інструкція № 3505/5), якими визначено, що експерту заборонено вирішувати питання, які виходять за межі спеціальних знань експерта, а також для з`ясування питань права і надавати оцінку законності проведення процедур, регламентованих нормативно-правовими актами.

Відповідно до Довідки до питань, які досліджувались судовим експертом ОСОБА_2 зауваження по суті відсутні. Зокрема, у Довідці зазначено, що питання 1, 5 відносяться до компетенції судових експертів з економічного виду досліджень з експертних спеціальностей 11.1 «Дослідження документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності», 11.2 «Дослідження документів про економічну діяльність підприємств і організацій»; їх редакція не суперечить Рекомендаціям. При дослідженні даних питань в цілому правильно, обґрунтовано обрано та застосовано методику й методичні підходи, схему й алгоритм проведення досліджень, необхідні для вирішення поставлених питань. Послідовність викладення дослідницької частини по вказаних питаннях є логічною, зрозумілою, етапи взаємопов`язані, в цілому дотримана ясність опису ходу та результатів дослідження.

Крім того, на засіданні палати членами дисциплінарної палати, які мають кваліфікацію судового експерта з експертних спеціальностей за економічним видом експертиз, було зазначено про відсутність зауважень до дослідження за питаннями 1, 3, 5 Висновку.

З огляду на викладене та враховуючи, що зауваження до Висновку за питаннями, що досліджував судовий експерт ОСОБА_2 у членів дисциплінарної палати відсутні і як наслідок відсутні порушення вимог Інструкції № 53/5 і відповідно Інструкції № 3505/5, на які посилається НАБУ у своїх листах, дисциплінарна палата одноголосно вирішила: відповідно до розділу VI Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2015 № 301/5, судового експерта ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності не притягувати».

Відповідно, зі спірного рішення № 2, в аспекті визначених мотивів, з яких дисциплінарна палата ЦЕКК дійшла висновку щодо не притягнення судового експерта ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності, випливає про відсутність зауважень до дослідження за питаннями 1, 3, 5 Висновку, складені останнім.

В наведеному суд вказує, що дисциплінарною палатою ЦЕКК, виходячи з викладених у оспорюваному рішенні № 2 мотивів, зазначено про фактичну відсутність порушень судовим експертом ОСОБА_2 . Інструкції № 53/5 та Інструкції № 3505/5.

У рамках відзначеного за оскаржуваним рішенням № 2, зважаючи на обставини дослідження питань №№: 1, 3, 5 за Висновком судовим експертом ОСОБА_2 , суд примічає про здійснення НАБУ за позовом акцентів відносно відповідей на питання №№: 6, 7, 8 за Висновком.

Як свідчать матеріали справи за результатами проведеного дисциплінарного провадження дисциплінарною палатою Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України прийнято рішення № 3 від 27.05.2020 про не притягнення судового експерта ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Зі змісту цього рішення випливає, що:

«Дисциплінарна палата Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України розглянула питання дисциплінарної відповідальності судового експерта ОСОБА_1 та документи: рішення дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 09.04.2020 про відкриття дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 ; лист старшого детектива - керівника Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України Клименка О.В. від 25.02.2020 № 0413-022/7554 (вх. від 27.02.2020 № 4808-26-20) щодо можливого допущення судовими експертами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 порушення вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз під час виконання висновку комісійної судово-економічної експертизи від 13.09.2018 № 1-13/09/2018-се, та додатки до нього, зокрема, копію Висновку; додатковий лист старшого детектива - керівника Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів НАБУ Клименка О.В. від 16.03.2020 № 0413-022/10325 (вх. від 06.04.2020 № 7346-26-20), довідку за результатами аналізу Висновку від 23.04.2020 (вх. від 24.04.2020 № 31308-61-20), складену судовим експертом Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз (далі - Львівський НДІСЕ), пояснення судового експерта ОСОБА_1 (вх. від 16.04.2020 № 11315-33-20), заперечення судового експерта ОСОБА_1 щодо результатів аналізу Висновку, викладеного у довідці Львівського НДІСЕ від 04.05.2020 № 04/05-2020 (вх. від 05.05.2020 № 12680-33-20), додатковий лист судового експерта ОСОБА_1 від 19.05.2020 № 19/05-2020 (вх. від 25.05.2020 № 14505-33-20) щодо надання витягів з висновків, проведених іншими експертними установами з аналогічних питань, що й досліджувались у Висновку, зокрема Сумським відділенням Харківського НДІСЕ, Київським НДІСЕ та Державним науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України.

Відповідно до рішення дисциплінарної палати Центральної експертно- кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 09.04.2020 з метою перевірки відповідності Висновку вимогам нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методикам проведення судових експертиз судовим експертом Львівського НДІСЕ проведено його аналіз, результати викладено у довідці.

Згідно з Довідкою від 23.04.2020 за результатами проведеного аналізу Висновку (в подальшому - Довідка), Висновок складено з недотриманням вимог Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, у редакції на час складання Висновку (далі - Інструкція № 53/5), а саме вбачається недотримання вимог таких пунктів:

абзацу п`ятого пункту 2.3 (в частині вирішення питань, які виходять за межі спеціальних знань експерта та з`ясування питань права);

абзацу одинадцятого пункту 4.14 (в частині можливості надання відповідних роз`яснень і викладення питань в редакціях, що відповідають Науково- методичним рекомендаціям з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (далі - Рекомендації);

абзацу вісімнадцятого пункту 4.14 (в частині повноти зазначення у вступній частині висновку експерта нормативних актів, які використовувались експертами при вирішенні поставлених питань);

абзаців другого, третього пункту 4.16 (в частині надання відповіді по суті поставлених питань та формулювання заключного висновку у стислій формі, з можливістю посилання на результати досліджень, викладені у дослідницькій частині).

З письмових пояснень, та уточнюючих усних пояснень судового експерта ОСОБА_1 , наданих на засіданні палати, встановлено, що остання при проведенні комісійної експертизи проводила дослідження та надавала відповіді за питаннями 2, 4, 6-8. За питаннями 1, 3, 5 Висновку дослідження проводив ОСОБА_2 . Із зауваженнями, висловлених у Довідці та доводами детектива НАБУ щодо вирішення нею питань, які виходять за межі спеціальних знань експерта та питань права не погоджується.

Обговоривши питання та розглянувши документи, комісія встановила, що відповідно до інформації, викладеної у листі НАБУ, вказано про те, що експерти ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у Висновку при вирішенні питань вийшли за межі спеціальних знань експерта, чим не дотримано вимог пункту 2.3 Інструкції № 53/5 та підпункту 3 пункту 4 розділу II Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 12.12.2011 № 3505/5 (далі - Інструкція № 3505/5), якими визначено, що експерту заборонено вирішувати питання, які виходять за межі спеціальних знань експерта, а також для з`ясування питань права і надавати оцінку законності проведення процедур, регламентованих нормативно- правовими актами.

Згідно з Довідкою встановлено таке:

- вирішення питань № 1, 5, 6, 7 відноситься до компетенції судових експертів з економічного виду досліджень з експертних спеціальностей 11.1 «Дослідження документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності», 11.2 «Дослідження документів про економічну діяльність підприємств і організацій»; їх редакція не суперечить Рекомендаціям, а також передбачені методологією судово-економічних досліджень. При дослідженні зазначених питань в цілому правильно, обґрунтовано обрано та застосовано методику й методичні підходи, схему й алгоритм проведення досліджень, необхідні для вирішення поставлених питань. Послідовність викладення дослідницької частини по вказаних питаннях є логічною, зрозумілою, етапи взаємопов`язані, в цілому дотримана ясність опису ходу та результатів дослідження;

- питання 2, 4, 8 у викладеній редакції не відносяться до компетенції експертів з економічного виду досліджень, і це не відображено у вступній частині Висновку;

- у дослідницькій частині за 6-м питанням зазначено, що експертам на дослідження не подано жодного документу щодо розрахунку та підтвердження суми матеріальної шкоди (збитків), проте сформульовано висновок у категоричній формі, що висновки детектива національного бюро щодо розміру матеріальної шкоди державному бюджету експертами документально не підтверджуються, що за відсутності дослідження документів викликає сумнів у правильності формулювання висновку.

Надаючи письмові та усні пояснення на засіданні палати ОСОБА_1 зазначила, що при відповіді на питання використовувались надані замовником на дослідження вихідні дані, які містились у документах, що надані на дослідження замовником. Надані документи дослідженні нею особисто з використанням методу зіставлення та документальної перевірки.

Четверте питання розглядалося експертом ОСОБА_1 лише з боку наявності первинних бухгалтерських документів (актів виконаних робіт), які підтверджують здійснення фінансово-господарської діяльності за Консультаційною угодою. Будь-які правові питання щодо процедури розірвання угоди або надання оцінки як діючим умовам так і змін до них не проводилось. На сторінці Висновку 101 під час вирішення четвертого питання зазначено, що «...У зв`язку з чим, експерт не має права надавати правову оцінку умовам, які зазначені в Агентській угоді та в Додаткових угодах до неї, але згідно з Законом України «Про бухгалтерській облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999 № 996-XIV кожна господарська операція повинна бути підтверджена відповідними первинними документами, у тому числі актами виконаних робіт...». Досліджувались лише відповідні документи і оцінка діям не надавалась.

При відповіді на дане питання також було звернуто до Рекомендацій та встановлено, що Рекомендації містять орієнтовний перелік питань, дане питання підпадає «визначення документальної обґрунтованості та аналізу реальності розрахунків з дебіторами і кредиторами». Оскільки в Орієнтованому переліку питань Рекомендацій відсутнє питання, що об`єднує відразу три завдання було прийнято рішення залишити питання у редакції замовника.

Крім того, дане питання потребувало дослідження первинних документів, укладених після 13.10.2014, а саме документального підтвердження здійснення фінансово-господарської діяльності за Агентською угодою. Також, щоб уникнути будь-яких звинувачень у дослідницькій частині висновку було зазначено, що експертами не вирішуються правової питання та не надається оцінка законності проведених процедур.

Таким чином, ОСОБА_1 зазначено, що дане питання розглядається лише з боку дослідження первинних документів здійснення фінансово-господарської операції. Отже, вказане питання відноситься до компетенції судового-експерта економіста.

Щодо третього та шостого питання ОСОБА_1 зазначила, що будь-які дії детектива НАБУ нею не оцінювалось та не аналізувались. У відповіді на дане питання були лише зазначені документи, надані на проведення експертизи та мали відношення до даного питання, а саме: «На проведення комісійної судово- економічної експертизи надано ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_16 від 18.05.2018, яким встановлено...».

Відповідь на шосте питання було здійснено лише стосовно документального підтвердження суми матеріальної шкоди, а це є компетенцією судового експерта- економіста відповідно до розділу III Рекомендацій.

ОСОБА_1 було досліджено ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_16 . Тобто, яку суму матеріальної шкоди було розраховано детективом НАБУ, за якими обставинами та в результаті здійснення яких господарських операцій експертам було цілком зрозуміло. Питання 3 та 6 це два протилежних питання у разі категоричної відповіді на питання 3 про відсутність документального підтвердження нанесення матеріальної шкоди державному бюджету при здійсненні операції категорична відповідь на питання 6 це цілком зрозуміла відповідь. Жодного первинного документу який би підтверджував зворотне на проведення судово-економічної експертизи не надано. Тому, цілком очевидна відповідь про відсутність документального підтвердження нанесення матеріальної шкоди (збитків) та її категорична форма.

Щодо відповіді на питання 3 (три) то за результатами дослідження усіх первинних документів, наданих на експертизу було встановлено відсутність документального підтвердження нанесення підприємством матеріальної шкоди (збитків) державі, цьому у разі такого висновку у експертів не виникло потреби у будь-якому розрахунку даної суми.

Крім того, слід наголосити, що питання в Рекомендаціях є орієнтовними і на вирішення експертизи можуть ставитись і інші питання. Тому, на думку ОСОБА_1 , всі питання досліджувалась з економічного боку. Будь-яких правових відповідей не надавалось.

Щодо зміни редакцій питань то пункт 4.14 Інструкції № 53/5 дозволяє експерту змінити редакцію питання і це вирішується експертом самостійно. Відповіді на питання у розділі «Висновок» надано відповідно до вимог абзацу четвертого пункту 4.16 Інструкції № 53/5.

Також ОСОБА_1 було вказано, що додатковий лист старшого детектива - керівника Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України Клименка О.В. від 16.03.2020 № 0413-022/10325 щодо листа ДП «Спецтехноекспеорт» у відповідності до «Методики вирішення судово-економічною експертизою питань щодо спричинення матеріальних збитків», реєстраційний код 11.0.22, якщо постачальник не виконав свого зобов`язання щодо поставки продукції (товару), матеріалів та сировини у встановлений договором строк, у зв`язку з цим у запланованому періоді не одержав прибуток (дохід) і упущена внаслідок цього вигода підлягає відшкодуванню незалежно від того, що у наступному періоді поставки постачальник поставив недопоставлену продукцію і від цього, але в межах запланованого періоду, підприємство одержало (дохід).

Крім того, наприкінці експертизи ОСОБА_1 та ОСОБА_2 самостійно зазначено, що встановлення з чиєї вини (з чиїх незаконних дій) може бути завдана матеріальна шкода (збитки) є наданням правової оцінки діям посадових осіб, не відноситься до компетенції судового експерта.

Таким чином, на думку ОСОБА_1 , нею надано обґрунтовані та об`єктивні висновки згідно документів, що надавались на дослідження. Будь-яких втручань в діяльність при проведенні експертизи зацікавлених осіб не відбувалось, тому такі принципи судово-експертної діяльності, як законність, незалежність та повнота дослідження експертами не були порушені. Жодної відповіді на правові питання, надання оцінки діям посадових осіб або законності проведення процесуальних дій не надавалось.

Членами дисциплінарної палати, які мають кваліфікацію судового експерта з експертних спеціальностей за економічним видом експертиз, на засіданні палати з приводу дослідження питань Висновку було встановлено, що виходячи зі змісту дослідницької частини Висновку досліджувались документи бухгалтерського обліку і звітності, питання вирішувались з точки зору економічного дослідження, аналізувались первинні бухгалтерські документи.

Водночас, звернуто увагу, що відповідь на друге питання могла бути більш конкретніша.

Редакцію питання 7 потрібно було змінити, скориставшись вимогами абзацу одинадцятого пункту 4.14 Інструкції № 53/5 щодо зміни редакції питань.

Щодо питання 8 Висновку, то у такій редакції його вирішення не відноситься до компетенції експерта, що у свою чергу свідчить про недотримання положень пункту абзацу п`ятого пункту 2.3 Інструкції № 53/5 та підпункту 3 пункту 4 розділу II Інструкції № 3505/5.

Крім того, звернуто увагу, що вимоги абзацу одинадцятого пункту 4.14 Інструкції № 53/5 свідчать, що зміна редакції питання це право експерта, оскільки в редакції зазначеного пункту зазначено «.... може дати відповідні роз`яснення і викласти питання в редакції, що відповідає зазначеним рекомендаціям».

З огляду на викладене, за результатами обговорення питання щодо притягнення судового експерта ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності більшістю голосів дисциплінарна палата вирішила відповідно до розділу VI Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2015 № 301/5, судового експерта ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності не притягувати».

Відповідно, з оскаржуваного рішення № 3, в аспекті визначених мотивів, з яких дисциплінарна палата ЦЕКК дійшла висновку щодо не притягнення судового експерта ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, випливає про:

дослідження при проведенні експертизи документів бухгалтерського обліку і звітності;

вирішення питань з точки зору економічного дослідження;

аналіз первинних бухгалтерських документів;

актуальність у конкретиці при відповідях на окремі питання;

можливість як зміни редакції питань експертом, так і надання ним відповідних роз`яснень, що окреслюється в рамках вирішення експертом питань в межах його спеціальних знань та заборон щодо неможливості з`ясування експертом питань права і надання ним оцінки законності проведення процедур, регламентованих нормативно-правовими актами.

В наведеному суд звертає увагу, що дисциплінарною палатою ЦЕКК, виходячи з викладених у оспорюваному рішенні № 3 мотивів, зазначено про відсутність підстав для притягнення експерта ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

В площині цих обставин суд відмічає, що як слідує з вступної частини Висновку, експертиза виконана на підставі листа-заяви адвоката ОСОБА_12 від 11.06.2018 та договору № 1106-2018/STE-31.8-72-Д-18 на проведення судово-економічної експертизи від 11.06.2018.

З Висновку видно, що судовий експерт ОСОБА_1 має кваліфікацію судового експерта з правом проведення економічної експертизи за експертними спеціальностями: «Дослідження документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності», «Дослідження документів про економічну діяльність підприємств і організацій»; судовий експерт ОСОБА_2 має кваліфікацію судового експерта з правом проведення економічної експертизи за експертними спеціальностями: «Дослідження документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності», «Дослідження документів про економічну діяльність підприємств і організацій»; «Дослідження документів фінансово-кредитних операцій».

Судовими експертами зазначено про їх попередження (обізнаність) про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за статтею 384 Кримінального кодексу України або за відмову від надання висновку за статтею 385 Кримінального кодексу України.

У Висновку комісією експертів наведено перелік використаних інформаційних джерел при проведенні експертизи в питаннях судово-економічної експертизи.

У дослідницькій частині Висновку зазначено експертну оцінку результатів досліджень у межах відповіді на сформовані за експертизою питання.

Додатково зауважено, що водночас встановлення з чиєї вини (з чиїх незаконних дій) може бути завдана матеріальна шкода (збитки) є наданням правової оцінки діям посадових осіб, що не відноситься до компетенції судового експерта з правом проведення судово-економічної експертизи, а є правовим питанням.

У заключній частині Висновку комісією викладено висновки за результатами дослідження у вигляді відповідей на поставлені за експертизою питання.

За ст. 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно ст. 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 76 КАС України).

Так, з огляду на встановлені обставини у цій справі, враховуючи наявність у судових експертів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 кваліфікацій судових експертів з правом проведення «Економічної експертизи», приймаючи до уваги, що визначення способу проведення експертизи (вибір певних методик, (методів дослідження)), як і викладення експертом питань в редакції, що відповідає рекомендаціям з питань підготовки і призначення судових експертиз та експертних досліджень, охоплюється компетенцією експерта, зважаючи, що зі змісту Рішень, а відповідно із зазначених у них мотивів, випливає про не встановлення дисциплінарною палатою ЦЕКК підстав для притягнення судових експертів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності за конкретні порушення останніми вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз, як через відсутність зауважень до дослідження за питаннями №№: 1, 3, 5 Висновку, так і внаслідок вирішення такого з точки зору економічного дослідження у питаннях №№: 2, 4, 6-8, беручи до уваги, що в площині викладених за Висновком відповідях на запитання № 7 та № 8 зауважується про те, що встановлення з чиєї вини (з чиїх незаконних дій) може бути завдана матеріальна шкода (збитки) є наданням правової оцінки діям посадових осіб, що не відноситься до компетенції судового експерта з правом проведення судово-економічної експертизи, а є правовим питанням, з урахуванням того, що наведені НАБУ у листі від 25.02.2020 № 0413-022/7554 обставини звернення до МЮ України, як, між іншим, і фактичні обставини заявленого позову, пов`язуються, у тому числі, з неповнотою дослідження, що, відтак, зачіпається в розрізі правового питання додаткової експертизи, позаяк такою є експертиза, під час проведення якої для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи, процесуальне питання з чого, з огляду на закінчення 24.01.2020 досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000889 від 20.12.2017 шляхом направлення обвинувального акту до Вищого антикорупційного суду, вирішується відповідно до вимог процесуального законодавства України, і оцінка відповідного Висновку, як доказу, здійснюється у встановленому процесуальним законодавством порядку, необґрунтованими, за висновками суду, є викладені позивачем у позові доводи щодо протиправності Спірних рішень.

Таким чином приймаючи до уваги приписи Закону, Положення та Інструкцій, суд дійшов висновку, що прийняті Комісією Рішення є обґрунтованими, та відповідають обставинам справи.

Окремо слід зауважити, що при вирішенні цього спору суд виходить з того, що відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Тобто, за змістом вказаної правової норми вбачається, що завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а саме в захисті прав та інтересів фізичних та юридичних осіб від порушень з боку держави.

Таким чином суд не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу державної влади.

Отже, адміністративний суд, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, виконуючи завдання адміністративного судочинства щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення), передбаченим ч. 2 ст. 2 КАС України, критеріям, не втручається та не може втручатися у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Такий підхід відповідає принципу поділу влади, що встановлений Конституцією України та уособлений в інших нормативно-правових актах, який заперечує надання суду повноважень втручатися у вільний розсуд (дискрецію) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за критеріями, визначеними статтею 2 КАС України.

Під дискреційними повноваженнями слід розуміти встановлені законом права і обов`язки владних суб`єктів, які визначають ступінь самостійності їх реалізації з урахуванням принципу верховенства права і полягають у тому, що при вчиненні дій та прийнятті рішень владний суб`єкт здійснює свої повноваження з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих дій або рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин (Рекомендація Комітету Міністрів Ради Європи № R (80) 2 від 11.03.1980).

Суд є правозастосовуючим органом, тобто, не створюючи нових правових норм, не підміняючи собою органи виконавчої та законодавчої влади, на підставі закону у встановленому процесуальним законом порядку вирішує справи.

Як вже акцентувалося судом, повноваження Комісії, у складі її дисциплінарної палати, та завдання останньої, визначаються в розд. ІІ Положення, до яких, зокрема, належить розгляд питань дисциплінарної відповідальності судових експертів.

За наслідками розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта дисциплінарна палата ЦЕКК приймає одне з таких рішень: 1) притягнути судового експерта до дисциплінарної відповідальності та застосувати відповідне дисциплінарне стягнення; 2) не притягувати судового експерта до дисциплінарної відповідальності (розд. VI Положення).

Приймаючи до уваги викладені приписи КАС України, зважаючи на наведені Комісією у прийнятих нею Рішеннях мотиви та позиції про відсутність підстав для притягнення судових експертів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності та застосування до них відповідних дисциплінарних стягнень, суд прийшов до висновку про відповідність Рішень приписам ч. 2 ст. 2 КАС України.

Таким чином відсутні підстави для скасування Рішень у судовому порядку.

У відповідності до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За переконанням суду, відповідач довів правомірність прийнятих ним Рішень, та надав суду достатні докази в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, які, в свою чергу, спростовували доводи та аргументи позивача.

Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 22.01.2021 (справа № 420/4262/19).

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених судом висновків в цілому, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити у повному обсязі.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, відповідно до положень статті 139 КАС України, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для їх розподілу, у зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 1, 2, 72-78, 241-246, 268-271, 287 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову вих. № 01-219/28968 від 14.08.2020 Національного антикорупційного бюро України - відмовити повністю.

Рішення, відповідно до ст. 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма часниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного ухвали.

Відповідно до пп. 15.5 п. 1 Розділу VII Перехідні положення КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Окружний адміністративний суд міста Києва.

Суддя К.С. Пащенко