Справа № 320/3587/21
Суддя: Файчак В.О.
Дата ухвалення: 2021-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 квітня 2021 року м. Київ № 320/3587/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Файчак В.О., розглянувши позовну заяву Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба до ОСОБА_1 про стягнення коштів,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся Харківський національний університет Повітряних Сил імені Івана Кожедуба з позовом до ОСОБА_1 про стягнення на користь Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба суми у розмірі 67944 грн. 39 коп. на відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням ОСОБА_1 (далі - відповідач) під час навчання, у зв"язку з розірванням контракту про проходження військової служби.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що вона не відповідає вимогам Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), виходячи з наступного.

Контракт про проходження військової служби між сторонами даної справи достроково розірваний 25.04.2018, і за умовами цього контракту у відповідача виникло зобов`язання щодо відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання.

Позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (частина 1 статті 122 КАС України).

У відповідності до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі №804/285/16, спори щодо проходження публічної служби охоплюють спори, які виникають з моменту прийняття особи на посаду і до її звільнення, зокрема й питання відповідальності за невиконання договору підготовки фахівця, що зумовлює відшкодування фактичних витрат, пов`язаних з утриманням у навчальному закладі, навіть якщо подання відповідного позову про відшкодування витрат відбувається після її звільнення з публічної служби, а тому до таких спорів підлягають застосуванню норми частини п`ятої статті 122 КАС України.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, до спірних правовідносин слід застосувати норми частини п`ятої статті 122 КАС України, тобто строк подання даної позовної заяви сплив 25.05.2018.

При цьому, з даним позовом позивач звернувся до суду лише 20.03.2021, тобто з пропуском строку звернення до адміністративного суду.

Суд звертає увагу, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

За змістом частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З наведених положень КАС України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Одночасно з позовом позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій посилається на ті обставини, що раніше дана категорія справ розглядалася за правилами цивільного судочинства, та відповідно строк звернення до суду становив три роки, а також зазначає про відсутність у позивача коштів на оплату судового збору, що унеможливило звернення з даним позовом вчасно, а також на велику кількість аналогічних спірних правовідносин, що потребували одночасного судового вирішення.

Твердження позивача про те, що раніше дана категорія справ розглядалася за правилами цивільного судочинства не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду, адже позивачем не надано доказів того, що він звертався до загального суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування витрат, а з 2018 року судами дана категорія справ розглядалась як адміністративні справи.

Крім того, суд вважає причину пропуску строку звернення до суду у зв`язку з відсутністю коштів на оплату судового збору неповажною з огляду на наступне.

У пункті 41 справи «Пономарьов проти України» Європейський Суд з прав людини зазначив, що «Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків».

Таким чином, у ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору чи тимчасова відсутність таких коштів тощо. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись раніше згаданого принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 «Інші поточні платежі», розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Враховуючи викладене та, беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не є поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.

Вказана позиція суду узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 25 січня 2019 року у справі № 826/11829/17.

Також до обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду з даним позовом, суд не відносить таку причину як велика кількість аналогічних спірних правовідносин, що потребували одночасного судового вирішення, тобто і ця причина не є поважною в розумінні чинного процесуального законодавства.

Згідно з частиною 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (частина 1 статті 169 КАС України).

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, судом не встановлено обставин, які надавали б суду підстави вважати причини пропуску строку звернення з даним позовом до суду поважними, оскільки у позивача було достатньо часу для реалізації права на судовий захист (з 24.05.2018). З урахуванням наявних матеріалів справи, позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви у десятиденний строк з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду, вказавши інші, ніж у поданій заяві, підстави для поновлення строку з наданням відповідних доказів на підтвердження своєї позиції.

Керуючись статтями 122, 123, 169 КАС України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Файчак В.О.