Справа № 640/4963/20
Суддя: Губська Людмила Вікторівна
Дата ухвалення: 2021-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/4963/20 Головуючий у І інстанції - Смолій І.В.
Суддя-доповідач - Губська Л.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Губської Л.В.,

суддів: Карпушової О.В., Степанюка А.Г.,

за участі секретаря Кондраток А.В.,

представника позивача Михайлюк-Філімонової Є.В.,

представника відповідача Сидоренка М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 грудня 2020 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві до Державної установи «Відділення біотехнічних проблем діагностики інституту проблем кріобіології і кріомедицини НАН України» про застосування заходів реагування,-

В С Т А Н О В И В:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві звернулось до суду з даним позовом, в якому просило застосувати заходи реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщення Державної установи «Відділення біотехнічних проблем діагностики інституту проблем кріобіології і кріомедицини НАН України» за адресою: проспект Науки 42/1, м.Київ, шляхом знеструмлення та накладання печаток на головний електрощит будівлі до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки,.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на те, що за результатами проведеної планової перевірки щодо додержання Державною установою «Відділення біотехнічних проблем діагностики інституту проблем кріобіології і кріомедицини НАН України» вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки були виявлені порушення вимог нормативних актів у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки, які загрожують життю та здоров`ю людей.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 грудня 2020 року у задоволенні позовних вимог відмовлено, при цьому, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем були вчинені і вчиняються всі необхідні заходи для усунення виявлених порушень, отже позивач просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень будівлі без належних на те підстав.

Не погодившись з таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального права, просить рішення суду скасувати та постановити нове рішення про задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги аналогічні тим, що викладені в позові.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, вказуючи про безпідставність доводів, викладених в апеляційній скарзі.

В судовому засіданні представник позивача вимоги апеляційної скарги підтримала, наполягала на їх задоволенні, в той час, як представник відповідача проти цього заперечував, просив судове рішення залишити без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, судом установлено і підтверджується матеріалами справи, що Головним управлінням ДСНС України у м. Києві видано наказ від 06.12.2019 №1038 «Про проведення планових перевірок».

На підставі вищевказаного наказу державним інспекторам у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту видано посвідчення №603 від 08.01.2020 про проведення у період з 13.01.2020 по 24.01.2020 перевірки приміщення Державної установи «Відділення біотехнічних проблем діагностики інституту проблем кріобіології і кріомедицини НАН України», розташованого за адресою: просп. Науки, 42/1 в м. Києві, щодо додержання останнім вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

За результатами перевірки складено акт від 24.01.2020 року № 30, яким встановлено 39 порушень.

Вказаний акт перевірки отримано та підписано молодшим науковим співробітником ОСОБА_1 , що підтверджується відповідним підписом в акті.

Наявність вказаних в акті перевірки порушень та їх не усунення обумовило звернення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві до суду з даним позовом.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16 січня 2013 року № 20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (далі- ДСНС) є центральним органом виконавчої влади та здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Згідно ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Пунктами 1, 2 ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

Частиною 2 цієї статті визначено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Виходячи з вищевикладеного, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акта, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок, тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд, тощо.

При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до п. 26 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції зазначив, що на час розгляду справи усі порушення, що стосуються саме Державної установи «Відділення біотехнічних проблем діагностики інституту проблем кріобіології і кріомедицини НАН України», були усунуті відповідачем, що підтверджено наказом останнього №2-заг від 05.02.2020, тобто відсутні підстави для застосування заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень відповідача.

Колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.

При обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Під час перевірки Державною службою України з надзвичайних ситуацій було вставлено 39 порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, а саме:

- не поновлено плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі - дане порушення не дозволить оперативно зреагувати на виникнення надзвичайної ситуації, у зв`язку з незнанням правил пожежної безпеки;

- територія об`єкта, а також будинки, споруди, приміщення не в повній мірі забезпечені відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (180 6309:1987, ШТ) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности» - наявність даного порушення не дозволить оперативно зреагувати на пожежу;

- посадові особи га працівники не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому ПКМУ від 26.06.2013 року N 444 - під час виникнення надзвичайної ситуації буде відсутня ефективна взаємодія між працівниками, що збільшить час проведення аварійно-рятувальних робіт та збільшить час для ефективного гасіння пожежі на початковій стадії;

- використання орендарями об`єктів нерухомості нерухомості не розпочато на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки - відсутність інформації про стан пожежної та техногенної безпеки об`єкта на момент виникнення надзвичайної ситуації не дасть можливості пожежно-рятувальним підрозділам, які прибудуть для ліквідації пожежі, правильно визначити засоби для її ліквідації;

- двері електрощитової в підвальному приміщенні, а також складських (підсобних), лабораторних приміщень та серверної, не виконані протипожежними з межею вогнестійкості ЕІЗО - при не відповідності нормованій межі вогнестійкості дверей, можлива втрата цілісності та втрата теплоізолювальної спроможності даної перешкода, що підвищує вплив небезпечних факторів пожежі, унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння та створює загрозу життю та/або здоров 'ю людей;

- у будівлі дерев`яні елементи горищного покриття (крокви, лати) не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують 1 групу вогнезахисної ефективності - може призвести до легкого займання, швидкого горіння, та збільшить площу для локалізації пожежі та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей в приміщеннях;

- на вхідних дверях складських (підсобних) та лабораторних приміщень відсутні таблички із вказанням категорії щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки приміщення а також клас зони (Категорії за вибухопожежною та пожежною небезпекою визначаються керівниками (технологами) об`єктів, або проектувальними організаціями, або спеціалізованими науково-дослідними закладами) - наявність даного порушення створить перешкоди підрозділам ДСНС, які будуть здійснювати ліквідацію надзвичайної ситуації у зв`язку з неможливістю ідентифікувати небезпеку приміщень;

- на дверях горища, електрощитових та підвалів не вказано місце зберігання ключів - наявність даного порушення призведе до збільшення часу для ліквідації надзвичайної ситуації;

- приміщення електрощитової захаращено сторонніми предметами - наявність даних порушення унеможливить швидку та безпечну евакуацію людей та перешкоджає вільній евакуації людей з приміщень під час виникнення пожежі, що створює загрозу та життю людей;

- допускається зниження класу вагнесгійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах (влаштовано вікно між прибудовою гаражу та будівлею). Допускається замикати на замки, що важко відчиняються зсередини без ключа, двері зовнішніх евакуаційних виходів - наявність даного порушення перешкодить швидкій евакуації людей з приміщення, що може завдати шкоду життю та здоров`ю людей;

- допускається захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами - дане порушення унеможливить швидку та безпечну евакуацію людей під час виникнення пожежі, що створює загрозу їх життю та/або здоров`ю;

- допускається фіксувати самозакривні двері сходових клітин у відчиненому положенні - у разі виникнення надзвичайної ситуації може призвести до швидкого розповсюдження продуктів горіння по іншим приміщенням будівлі та перешкодить вільній евакуації людей з приміщення під час виникнення пожежі, що може завдати;

- допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж - при використанні тимчасових електричних мереж призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке може призвести до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей

- допускається застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред`являються до переносних (пересувних) електропроводок (підвал) та експлуатація неізольованих проводів - наявність даного порушення призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, що може призведе до виникнення пожежі та впливу її небезпечних факторів (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу їх життю та/або здоров`ю;

- допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи (підвал) - при порушенні виконання монтажу світильників та їх не відповідність, тобто зменшення ступеня захисту світильника, призводить до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- не проведений замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання 1 раз на 2 роки - при не проведенні замірів опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі унеможливлюється визначення можливості застосування освітлювальної та силової електромережі для безаварійної роботи або роботи в режимі короткого замкнення, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- не надано підтверджуючих матеріалів стосовно захисту будівель, від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів - у випадку удару блискавки в будівельні конструкції виникає небезпечне іскріння, полум`я та електричний струм, що виник у результаті виносу високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, сприяє виникненню пожежі з її небезпечними факторами та розповсюдженням їх до шляхів евакуації та місць перебування людей, та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, або групи кондиціонерів не забезпечені автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів (приміщення аптеки) - наявність даного порушення може призвести до перевантаження електричних мереж, що може призвести до короткого замикання;

- наявна система автоматичної пожежної сигналізації не справна і не утримується в постійній готовності до виконання роботи - несвоєчасне виявлення, оповіщення про пожежу під час її виникнення та подальшого її розповсюдження, перешкоджає швидкій евакуації людей з приміщення та оперативного реагування пожежних підрозділів для її ліквідацію, що може призвести до загрози життю та здоров`ю людей;

- не всі приміщення обладнано автоматичною пожежною сигналізацією (приміщення підвалу) відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» - несвоєчасне виявлення, оповіщення про пожежу під час її виникнення та подальшого її розповсюдження, перешкоджає швидкій евакуації людей з приміщення та оперативного реагування пожежних підрозділів для її ліквідацію, що може призвести до загрози життю та здоров`ю людей;

- приміщення серверної не обладнано автоматичними установками пожежогасіння відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» - наявність даного порушення не дозволить забезпечити оперативне та своєчасне гасіння полум 'я, обмежити його розповсюдження на ранній стадії виникнення пожежі, у зв 'язку з чим створюється загроза безпеці людей;

- приміщення будівлі не обладнані системою оповіщення про пожежу 3-го типу та гучномовним зв`язком відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту'» - система оповіщення дозволяє оповістити людей які перебувають у приміщені про пожежу на самій ранній стадії її виникнення, що дозволяє мінімізувати ризики збитків і втрати від займання;

- пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на рік не проходять технічне обслуговування і перевірку на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування - наявність даного порушення призводить до ускладнення гасіння пожежі у зв`язку з тіш, відсутня інформація щодо працездатності даних водо джерел;

- пожежний кран-комплект у приміщенні аптеки захаращено торгівельним обладнанням та не доступний для використання - наявність даного порушення призведе до перешкоджання вільній та швидкій евакуації людей під час пожежі, що може призвести до загибелі людей;

- територія, будівлі та приміщення не забезпечені необхідною кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасників) відповідно до вимог Наказу МВС України від 15.01.2018 за № 25 «Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників» - відсутність первинних засобів пожежогасіння та не відповідність їхнього технічного стану у будинку що зводиться унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння відсутні вказівні знаки згідно з ДСТУ 180 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности». Знаки повинні бути розміщені на видимих місцях на висоті 2 - 2,5 м від рівня підлог як усередині, так і поза приміщеннями (за потреби) - наявність даного порушення унеможливлює швидку локалізацію та успішну ліквідацію надзвичайної ситуації, з мінімальними наслідками на ранній стадії її виникнення;

- переносні вогнегасники не розміщені шляхом: установлювання в пожежні шафи поруч з пожежними кранами, у спеціальні тумби, підставки або на пожежні щити (стенди) Розміщення та експлуатація вогнегасників повинні здійснюватись відповідно до вимог Наказу МВС України від 15.01.2018 за № 25 «Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників» - наявність даного порушення не дозволить оперативно зреагувати на пожежу, а саме вогнегасники знаходяться на підлозі або у важкодоступних місцях та не дають можливості вчасно скористатись ними для гасіння;

- відсутні пожежні щити (стенди) на території об`єкта площею більше 200 м2 з розрахунку один щит (стенд) на 5 000 м2 захищуваної площі. До комплекту засобів пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, входять: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., покривало з негорючого теплоізоляційного матеріалу або повсті розміром 2 х 2 м - 1 шт., гаки - 3 шт., лопати - 2 шт., ломи - 2 шт., сокири - 2 шт. - відсутність первинних засобів пожежогасіння та не відповідність їхнього технічного стану унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- всі вогнегасники не пройшли технічне обслуговування - не відповідність технічного стану первинних засобів пожежогасіння (вогнегасників) унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприятиме беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей;

- евакуаційні заходи щодо працівників та майна суб`єкта господарювання під час виникнення надзвичайних ситуацій не організовано та не здійснюються - під час виникнення надзвичайної ситуації буде відсутня ефективна взаємодія між працівниками, що збільшить час проведення аварійно-рятувальних робіт та збільшить час для ефективного гасіння пожежі на початковій стадії;

- навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки, не здійснено - під час виникнення надзвичайної ситуації буде відсутня ефективна взаємодія між працівниками, що збільшить час проведення аварійно-рятувальних робіт та збільшить час для ефективного гасіння пожежі на початковій стадії.

Колегія суддів звертає увагу, що наведені порушення в акті перевірки від 24.01.2020 №30 не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

На підтвердження усунення недоліків, визначених в акті, відповідач посилається на наказ №2-заг від 05.02.2020 «Про усунення порушень Правил пожежної безпеки» та додатком до нього - заходи по усуненню порушень за результатами планової перевірки ДУ «ВБТПД ІПКК НАН України» ВЗНС Голосіївського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві згідно припису від 30.01.2020 №38, як на підставу підтвердження усунення порушень.

Проте колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що вказані матеріали не є належними і достатніми доказами усунення порушень, які були встановлені під час перевірки, оскільки не містять інформацію щодо усунення виявлених під час перевірки порушень і у своїй сукупності не дають змогу дійти висновку про усунення усіх порушень.

Крім того, колегія суддів наголошує, що згідно з додатком по усуненню порушень більшість з порушень не були усунуті, а лише вказана дата до якої ці недоліки можуть бути усунутими.

Відповідач згідно ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» повинен був звернутися з письмовою заявою до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням та для перевірки усунення порушень вимог законодавства виявлених під час планової перевірки. Проте матеріали справи не містять такої заяви.

Також матеріали справи не містять висновку позивача, що відповідач усунув зафіксовані в акті перевірки порушення, а тому суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, що доводи відповідача про усунення порушень підтверджені належними доказами.

Наведене узгоджується з позицією, викладеній у постанові Верхового суду від 26.02.2020 у справі 826/7073/18, 30.06.2020 у справі 826/7141/16, від 10.09.2020 у справі 620/1857/19 та від 29.10.2020 у справі 520/11608/19.

Крім того, слід зазначити, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Водночас поняття загроза життю та/або здоров`ю людини є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Отже, оскільки на час розгляду справи в судах першої та апеляційної інстанції належних доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, колегія суддів вважає, що наявність наведених порушень вимог протипожежної безпеки становить реальну небезпеку і загрозу життю та здоров`ю людей.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що при розгляді справи суд першої інстанції невірно застосував норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції, що є підставою для його скасування з прийняттям нового рішення про задоволення позовних вимог.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві - задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 грудня 2020 року - скасувати та прийняти постанову, якою адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві до Державної установи «Відділення біотехнічних проблем діагностики інституту проблем кріобіології і кріомедицини НАН України» про застосування заходів реагування - задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві до Державної установи «Відділення біотехнічних проблем діагностики інституту проблем кріобіології і кріомедицини НАН України», розташованого за адресою: просп. Науки, 42/1, м. Київ,до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 24.01.2020 №30, шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит будівлі.

Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Постанова в повному обсязі складена і підписана 05.04.2021 року.

Головуючий-суддя: Л.В. Губська

Судді: О.В. Карпушова

А.Г. Степанюк