Справа № 520/3161/21
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2021-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 520/3161/21
ХАРКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

"05" квітня 2021 р. м. Харків
Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Спірідонов М.О., розглянувши адміністративний позов В.о. керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області до Вовчанської міської ради Харківської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, В.о. керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд визнати незаконним та скасувати рішення Вовчанської міської ради Харківської області від 22.02.2019 року № 4.6-VІІ Про надання дозволу на виготовлення технічної документації ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 щодо встановлення меж земельної ділянки, розташованої за адресою АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування будівель торгівлі з подальшою передачею земельної ділянки в спільну часткову оренду за рахунок земель житлової та громадської забудови (вид угідь - забудовані землі). Ухвалою суду від 04.03.2021 року зазначена позовна заява була залишена без руху та надано строк десять днів з моменту отримання ухвали на усунення недоліків шляхом надання до суду обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

На виконання вказаної ухвали суду, позивачем 30.03.2021 було надано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, в якій позивач зазначив, що оскільки міського Голову Ради визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, що послугувало підставою для оскарження прийнятого 22.02.2019 XIVIII сесії VII скликання рішення № 4.6-VII "Про надання дозволу на виготовлення технічної документації ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , щодо встановлення меж заемельної ділянки, розташованої за адресою АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування будівель торгівлі з подальшою передачею земельної ділянки в спільну часткову оренду за рахунок земель житлової та громадської забудови (вид угідь - забудовані землі)", яке затверджене міським головою Ради ОСОБА_4 то саме з дати отримання рішення суду яке набрало законної сили у прокурора виникли правові підстави для звернення з адміністративним позовом до суду.

Однак, суд не приймає до уваги твердження позивача, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ч.1 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із ч.2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Строк в три місяці визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилася, чи буде вона звертатися до суду із позовом.

Крім цього, початок перебігу трьохмісячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про їх порушення.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.03.2020 р. у справі № 826/10808/18.

Як встановлено судом з прохальної частини поданого позову, позивачем оскаржується рішення Вовчанської міської ради Харківської області датоване 22.02.2019, проте до суду В.о. керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області звернувся лише 01 березня 2021 року, тобто з пропуском тримісячного строку визначеного положеннями ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд, вважає, що підстави поважності пропущення строку звернення до суду визначені позивачем є такими, що не можна вважати таковими, оскільки факт притягнення міського голови Вовчанської міської ради Харківської області до адміністративної відповідальності пов`язаним за корупцією під час прийняття рішення Вовчанської міської ради Харківської області від 22.02.2019 року № 4.6-VII, жодним чином не стосується того коли прокурор дізнався або повинен був дізнатися про оскаржуване рішення та підстави того, що воно на думку позивача винесено з порушенням норм чинного законодавства.

Факт же обізнаності позивача зі спірним рішенням як до дня складання адміністративного протоколу про корупцію відносно міського голови Вовчанської міської ради Харківської області та і до притягнення міського голови до адміністративної відповідальності пов`язаним з корупцією позивачем у позовній заяві не заперечується.

Крім того, суд зазначає, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути: день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалося за участю особи; день отримання поштового відправлення, в якому особі надіслано рішення, яке вона оскаржує; день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії; день, коли мало бути прийняте рішення (вчинено дію), якщо таке рішення (дія) не було прийняте (не була вчинена).

Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльність), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Зазначена позиція суду узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеної в постанові від 18.02.2021 по справі № 640/25034/19.

З огляду на вищевикладене суд доходить висновку, що початком перебігу строку звернення до суду з даним позовом є саме дата винесення оскаржуваного рішення Вовчанської міської ради Харківської області від 22.02.2019 року № 4.6-VІІ "Про надання дозволу на виготовлення технічної документації ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 щодо встановлення меж земельної ділянки, розташованої за адресою АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування будівель торгівлі з подальшою передачею земельної ділянки в спільну часткову оренду за рахунок земель житлової та громадської забудови (вид угідь - забудовані землі)".

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Суд зауважує, що норми КАС України не містять виключень або підстав для звільнення учасників процесу від обов`язку надавати докази до суду та доводи ті обставини, які є підставами для поновлення пропущеного строку на звернення до суду.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною 1 статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.

З урахуванням вищевикладеного суд дійшов висновку, що вимоги, викладені в ухвалі суду від 04.03.2021 року про залишення позовної заяви без руху, позивачем виконані не були.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Керуючись п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву В.о. керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області (вул.Харківська, буд.98, м.Чугуїв, Харківська область, 63503) до Вовчанської міської ради Харківської області (вул.Соборна, буд.92, м.Вовчанськ, Харківська область, 62500, ), ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 ), третя особа: ОСОБА_4 ( АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_4 ) про визнання незаконним та скасування рішення органу місцевого самоврядування - повернути позивачу.

Копію ухвали направити позивачеві разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями)

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя Спірідонов М.О.