Справа № 813/719/16
Суддя: Моніч Б.С.
Дата ухвалення: 2021-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

Справа № 813/719/16

01 квітня 2021 року

м. Вінниця

Суддя-доповідач Сьомого апеляційного адміністративного суду Моніч Б.С., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 22 червня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Винниківської міської ради, Виконкому Винниківської міської ради, Головного територіального управління юстиції у Львівській області, Управління ДВС Головного управління юстиції у Львівській області, Департаменту ДВС Міністерства юстиції України про скасування постанови, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди, стягнення компенсації, середнього заробітку, притягнення до відповідальності посадових осіб,

В С Т А Н О В И В :

відповідно до ухвали Хмельницького окружного адміністративного суду від 22 червня 2020 року в задоволенні клопотання ОСОБА_2 про винесення окремої ухвали та арешт майна боржників в адміністративний справі №813/719/16- відмовлено.

Не погоджуючись із судовим рішенням, позивач оскаржила його в апеляційному порядку.

Перевіривши додержання особою, яка подала апеляційну скаргу, вимог статей 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суд дійшов висновку про залишення поданої апеляційної скарги без руху з наступних підстав.

Стаття 5 КАС України, гарантує право на судовий захист, передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

При цьому, право на доступ до правосуддя не є абсолютним та може бути обмежено.

Згідно вимог статті 296 КАС України в апеляційній скарзі зазначаються:

1) найменування суду апеляційної інстанції, до якого подається скарга; 2) найменування суду першої інстанції, який ухвалив рішення, номер справи та дата ухвалення рішення; 3) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності; 4) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); 5) вимоги особи, яка подає апеляційну скаргу, до суду апеляційної інстанції; 6) обґрунтування вимог особи, яка подала апеляційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає неправильність чи неповнота дослідження доказів і встановлення обставин у справі та (або) застосування норм права; 7) у разі необхідності - клопотання особи, яка подає апеляційну скаргу, про витребування нових доказів, про виклик свідків тощо; 8) дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується; 9) перелік матеріалів, що додаються.

Зі змісту апеляційної скарги вбачається, що скаржник всупереч нормам пункту 6 частини 2 статті 296 КАС України не зазначає, які порушення норм процесуального чи матеріального права допущені судом першої інстанції при винесенні ухвали, що відповідно до приписів статті 317 КАС України є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду.

Слід звернути увагу, що текст та обґрунтування вимог апеляційної скарги більшою частиною описує рух справи протягом її тривалого розгляду судами першої та апеляційної інстанцій, однак не містить обґрунтування самих вимог.

При цьому апеляційна скарга містить ряд вимог, які по своїй суті є вимогами позовної заяви та деякі з них були предметом розгляду у справі з постановленням відповідних рішень.

Більше того, колегія суддів звертає увагу на те, що предметом розгляду в ухвалі від 22 червня 2020 року були питання:

- видати загублений виконавчий лист до Департаменту ДВС України Міністерства юстиції України;

- видати розрахунок заробітної плати позивача, який подав в суд Виконком Винниківської міської ради;

- винести окрему ухвалу з поданням в правоохоронні органи щодо фальсифікації виконання виконавчого провадження в частині здійснення запису в трудову книжку, оскільки трудова книжка не відновлена згідно рішення суду від 06.05.2019 та від 08.12.2015. В підроблену трудову книжку був здійснений запис, який був предметом розгляду та зазначений в судових рішеннях;

- винести ухвалу про арешт майна боржників до виконання рішення суду.

Однак, оскаржуючи дану ухвалу у вимогах апеляційної скарги скаржник просить:

- винести ухвалу про здійснення аудиторської економічно-фінансової перевірки НІСЕ щодо правильності нарахування заробітної плати з індексацією, компенсацією, коригуванням згідно рішення суду від 06.05.2019 року та зобов`язати відновити трудову книжку позивача з повним стажем роботи;

- винести окрему ухвалу щодо бездіяльності ДВС України всіх рівнів та невиконання судових рішень, втрату виконавчого листа ДВС України по справі №813/719/16 та направити її в правоохоронні органи для вжиття заходів;

- стягнути з відповідачів оплату за здійснення аудиторської економічно-фінансової перевірки НІСЕ.

З вищезазначеного можливо зробити висновок, про те, що за своєю суттю вимоги апеляційної скарги та питання, які були предметом розгляду в ухвалі від 22 червня 2020 року є зовсім різними, більше того, як уже зазначалося вище, прохальна частина апеляційної скарги містить вимоги, які були предметом розгляду по суті спору з постановленням відповідних рішень.

Відповідно до частини 1 статті 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Невірно заявлені вимоги до суду апеляційної інстанції в апеляційній скарзі є перешкодою для відкриття провадження по справі і перегляду судового рішення першої інстанції.

Відтак, колегія суддів вважає, що зміст апеляційної скарги не дозволяє чітко встановити вимоги позивача до суду апеляційної інстанції.

Таким чином, апелянту необхідно уточнити вимоги апеляційної скарги щодо ухвали Хмельницького окружного адміністративного суду від 22 червня 2020 року, винесеної за результатами розгляду клопотання позивача про постановлення окремої ухвали та арешт майна боржників у справі №813/719/16.

Ще однією підставою залишення апеляційної скарги без руху є пропущення скаржником строку на апеляційне оскарження судового рішення від 22 червня 2020 року.

Так, відповідно до частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи встановлено, що скаржником подано апеляційну скаргу до суду з пропуском строку, встановленого КАС України.

Водночас, позивач в апеляційній скарзі просить поновити строк на апеляційне оскарження, мотивуючи дане клопотання тим, що не могла вчасно усунути недоліки апеляційної скарги у зв`язку із хворобою на COVID-19.

Розглянувши заявлене скаржником клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд зважає на таке.

Так, відповідно до частини 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У контексті наведеної норми поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами справи певних процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Обставини, з якими апелянт пов`язує поважність причин пропуску строків звернення, повинні бути доведеними та підтвердженими належними доказами, і дійсно підтверджувати неможливість звернення до суду у встановлений законодавством строк. Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

З матеріалів справи встановлено, що оскаржуване рішення прийнято 22 червня 2020 року. При цьому, 10 липня 2020 року позивач уже зверталася до Сьомого апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою на ухвалу від 22 червня 2020 року.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 05 серпня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 22 червня 2020 року залишено без руху, запропоновано скаржнику в десятиденний термін з моменту вручення ухвали усунути недоліки зазначені в ухвалі.

Однак, вимоги ухвали заявник не виконала, адже у апеляційній скарзі, поданій на виконання вказаної ухвали суду апеляційної інстанції позивач не навела доводів щодо неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповноти дослідження доводів та встановлення обставин справи при вирішенні заявлених у клопотанні позивача від 06.03.2020 року вимог.

21 вересня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 22 червня 2020 року повернуто особі, яка її подала.

При цьому, відповідно до частини 1 статті 8 КАС України усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Згідно частини 1 статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

В свою чергу, пунктом 6 та 7 частини 5 статті 44 КАС України передбачено обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи) добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує особу, яка бере участь у справі (учасника справи) діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання обов`язків, встановлених законом або судом.

Такими процесуальними обов`язками учасників справи визначено, крім іншого, дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження, оскільки заявником не зазначено жодних об`єктивних причин його пропуску, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами справи певних процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Обставини, з якими апелянт пов`язує поважність причин пропуску строків звернення, повинні бути доведеними та підтвердженими належними доказами, і дійсно підтверджувати неможливість звернення до суду у встановлений законодавством строк. Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

За змістом частини 3 статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, скаржнику необхідно уточнити вимоги апеляційної скарги щодо ухвали Хмельницького окружного адміністративного суду від 22 червня 2020 року, винесеної за результатами розгляду клопотання позивача про постановлення окремої ухвали та арешт майна боржників у справі №813/719/16 та надати до суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження із зазначенням інших поважних причин для поновлення процесуального строку та надати докази, що їх підтверджують.

У Х В А Л И В :

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 22 червня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Винниківської міської ради, Виконкому Винниківської міської ради, Головного територіального управління юстиції у Львівській області, Управління ДВС Головного управління юстиції у Львівській області, Департаменту ДВС Міністерства юстиції України про скасування постанови, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди, стягнення компенсації, середнього заробітку, притягнення до відповідальності посадових осіб залишити без руху.

2. Запропонувати апелянту протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку та уточнити вимоги апеляційної скарги.

3. Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

4. Копію цієї ухвали надіслати на адресу особі, яка подала апеляційну скаргу, рекомендованим листом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Моніч Б.С.