Справа № 160/880/21
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2021-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 квітня 2021 року Справа № 160/880/21
20 січня 2021 року товариство з обмеженою відповідальністю "Виробниче об`єднання "Зернотрейд" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:
-визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних головного управління ДПС у Київській області від 16.12.2020 року №106675 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
- зобов`язати головне управління ДПС у Київській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю «ВО «ЗЕРНОТРЕЙД» з переліку ризикових платників податків.
Суддя Дніпропетровського окружного адмінстративного суду Ніколайчук С.В. перебувала у щорічній відпустці з 25.03.2021 року по 02.04.2021 року, тому справа розглянута 05.04.2021 року.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що прийняте комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних головного управління ЩС у Київській області рішеннія від 16.12.2020 року №106675 про відповідність/невідповідністе платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, оскільки таке рішення іе містите належної мотивації підстав і причин віднесення ТОВ «ВО «ЗЕРНОТРЕЙД» до ризикових їлатників податків. Відповідно до положень постанови Кабінету міністрів України від 11.12.2019 № 1165 «Про затвердження юрядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» внесення позивача до переліку ризикових платників перешкоджає провадженню господарської діяльності останнього з огляду на те, що оскаржуване рішення є підставою ля автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі юдаткових накладних. Отже, прийняття контролюючим органом рішення про присвоєння особі ознаки ризикового платника податків змінює правовий режим реєстрації податкових накладних в Рреєстрі з абсолютною невідворотністю призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою поодаткової накладної в реєстрі, а рішення комісії регіонального рівня про реєстраціїю виписаною такою собою податкової накладної в Реєстрі не виконуються одразу, а надсилаються до комісії центрального рівня для ревізії та узгодження.
На думку позивача, такі дії відповідача є протиправними, у зв`язку з чим він звернувся до суду з даним позовом та просить позовні вимоги задоволити в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
У відповідності до п.3 ч.6 ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України дана справа є справою незначної складності та згідно з ст. ст. 257, 262 Кодексу адміністративного України розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Відповідно до ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС Україна) за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно з ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Відповідно до ст. 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
- чи проводились платежі банком по платіжних дорученнях: від 02.08.2019 № 3, від 02.08.2019 № 4, від 05.08.2019 № 11/2, від 05.08.2019 № 12/1, від 07.08.2019 № 19, від 07.08.2019 № 18 по вказаних у них реквізитах та чи подавались позивачем такі платежні доручення до банку;
- банківської виписки по особовому рахунку ІВАN/Рах. № НОМЕР_1 в АТ «Комерційний Індустріальний Банк» з 01.08.2019 по 20.08.2019 по вказаних у ній реквізитах.
19 лютого 2021 року від відповідача на адресу суду надійшов відзив, в якому останням зазначено, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у зоцесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на штролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення »сподарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій ікладній/розрахунку коригування.
Податкова інформація це комплекс заходів котрий постійно здійснює податковий орган керуючись своїми правами та обов`язками, так податкова інформація може міститись не лише на папері, а й в аналітичний системі «Податковий блок» котрий сприяє в роботі податкового органу по виявленню податкових ризиків та перешкоджанню ухилення від сплати платниками податків обов`язкових платежів та податків, перед Державою.
На думку предстанвика відповідача, позивачем наявна податкова інформація, котра зібрана та опрацьована податковим органом у відповідності до покладених на нього Державою обов`язків щодо адміністрування, збирання та виявлення податкових ризиків з метою не допущення втрат бюджету, не спростована, а відтак вважається дійсною.
Таким чином, у задоволенні позову просив відмовити в повному обсязі.
Станом на 12.03.2020 на адресу головного управління ДПС у Київській області надійшов лист від головного управління ДПС у Запорізькій області вих. від 26.02.2021 № 2282/7/08-01-18-02-15.
Даним листом головного управління ДПС у Київській області повідомило, що «ТОВ «Виробниче об`єднання «ЗЕРНОТРЕЙД» знаходилося на обліку в головного управління ДПС у Запорізькій області з 03.11.2019 року по 15.10.2020 року: «в ході щоденного моніторингу за реєстрацією податкових накладних в ЄРПН, було встановлено ймовірні податкові ризики в роботі зазначеного підприємства.
З метою зупинення розповсюдження схемного кредиту було прийнято рішення щодо юведення документальної позапланової перевірки (підстава: перевірка за нереальними іераціями придбання відповідно до вимог п.п. 78.1.4.п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу країни). За результатами виїзної перевірки складено акт щодо невстановлення ісцезнаходження платника податків від 04.02.2020№ 131/08-01-05-07.
В межах дії постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 «Про твердження порядків зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування Єдиному реєстрі податкових накладних» ТОВ «Виробниче об`єднання «ЗЕРНОТРЕЙД» внесено до переліку ризикових платників податку 04.02.2020 року».
Таким чином, рішення від 16.12.2020 № 106675 Комісії ТУ ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатку 1 до «Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН» є правомірним та відповідає вимогам чинного законодавства України.
Податкова служба діє у межах та у спосіб визначений Податковим кодексом України, за для забезпечення адміністрування та справляння обов`язкових платежів на території України.
Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив та додаткові пояснення до позову, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, встановив наступне.
Товариство має орендовані складські приміщення, які розташовані за адресою: Херсонська область, смт Велика Лепетиха, вул. Хмельницького, буд 157.
04.02.2020 року ТОВ «Виробниче об`єднання «ЗЕРНОТРЕЙД» з даних електронного кабінету платника податків стало відомо, що рішенням комісії головного управління ДПС у Запорізькій області від 04.02.2020 року 325 ТОВ «Виробниче об`єднання «ЗЕРНОТРЕЙД» включено до переліку ризикових платників за критерієм «у контролюючих органах наявна інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість існення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій ладній/розрахунку коригування» (п.8), а саме у звязку із здійсненням платником податку та/або його трагентами, згідно даних ЄРПН, реалізації товарів/ послуг, відмінних від придбаних.
ТОВ «Виробниче об`єднання «ЗЕРНОТРЕЙД» перебуває на обліку у ДПІ Києво-Святошинського району ювного управління ДПС у Києвскій області.
04.12.2020 року позивачем було направлено копії документів по взаємовідносинам з ентом до контролюючого органу з проханням виключити TOB «Виробниче об`єднання «ЗЕРНОТРЕЙД» з /ризикових.
06.12.2020 року TOB «Виробниче об`єднання «ЗЕРНОТРЕЙД» з даних електронного кабінету платника податків до, що рішенням комісії головного управління ДПС у Київській області від 16.12.2020 року № 106675 ТОВ «Виробниче об`єднання «ЗЕРНОТРЕЙД» залишено по п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, з підстав наявності у контролюлюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій.
Однак, позивач категорично не погоджується з прийнятим відповідачем рішенням від 16.12.2020 року №106675 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, оскільки, на думку позивача, таке рішення не містить належної мотивації підстав і причин віднесення ТОВ «Виробниче об`єднання «ЗЕРНОТРЕЙД» до ризикових платників податків. В свою внесення позивача до переліку ризикових платників перешкоджає провадженню господарської діяльності останнього з огляду на те, що оскаржуване рішення є підставою для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних. Тому, прийняте рішення підлягає скасуванню, а позивач - виключенню з переліку ризикових платників податків.
Вирішуючи спір по суті, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин.
Підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК встановлено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку-даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
В пункті 61.1 статті 61 Податкового кодексу України (далі - ПК) визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК).
Згідно з пунктом 71.1 статті 71 ПК інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Порядок збору податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючими органами встановлений статями 72, 73 ПК.
Відповідно до статті 74 ПК податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.
Пунктом 201.16 статті 201 ПК передбачено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Пунктами 3, 5, 6, 7 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 (постанова втратила чинність згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165) (далі - Порядок), передбачено здійснення автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків. Податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.
У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Так само, зупиняється реєстрація, якщо за результатами моніторингу податкова накладна / розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку.
Моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування здійснюється на підставі аналізу податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДФС, за алгоритмом, встановленим пунктом 3 Порядку.
Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням норм ПК та неможливості здійснення операції з постачання товарів (послуг), щодо яких складено податкову накладну/розрахунок коригування, та/або у ймовірності уникнення платником податку виконання податкового обов`язку.
Обов`язковою ознакою рішення, дії (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають для них обов`язковий характер.
Дії ж контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання комісії, яка вирішує питання реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних), мають характер службової діяльності відповідних службових осіб по інформаційно-аналітичному забезпеченню діяльності цього органу. Інформація, зібрана відповідно до норм ПК, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів для виконання покладених на них функцій та завдань з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.
Відповідно, інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.
Верховним Судом вже зроблено висновок щодо застосування наведених вище норм у подібних правовідносинах (зокрема, в постановах Верховного Суду від 20.11.2019 у справі №480/4006/18, від 03.03.2020 у справі №240/3665/19, від 05.08.2020 у справі №520/5692/19, від 21.08.2020 №520/6051/19, від 29.09.2020 у справі №440/1385/19).
Згідно з висновком Верховного Суду використання контролюючим органом податкової інформації, наявної в інформаційних системах ДФС, або внесення інформації в такі бази за результатами її опрацювання у певний спосіб, зокрема, віднесення позивача до платників, які відповідають критеріям ризиковості, є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПК та є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань. Безпосередньо рішення Комісії по віднесенню платника податків до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, без прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань, не порушує права та інтереси позивача. Включення Комісією контролюючого органу платника податків до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, є передумовою зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. У подальшому відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, і лише ненадання платником податку відповідних письмових пояснень та запитуваних копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування є підставою для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Саме рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування призведе до певних негативних правових наслідків для платника податків, та, вважаючи таке рішення контролюючого органу неправомірним, особа може звернутись до суду за захистом своїх прав. У межах цього спору підставами позову, серед іншого, можуть бути доводи щодо неправомірності дій контролюючого органу по віднесенню до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
Підстав для відступу від наведеної правової позиції щодо застосування норми права у подібних правовідносинах суд у цій справі не знаходить.
Суд погоджується із відповідачем, що контролюючий орган збирає та використовує податкову інформацію для виконання своїх повноважень та функцій що покладені на нього податковим законодавством та іншими нормативними актами, в даному випадку постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року №117.
Отже, позивач, звернувшись до суду із позовом про оскарження проміжного рішення податкового органу, обрав такий спосіб захисту своїх прав, який суперечить закону.
Відтак, рішенням від 16.12.2020 року №106675 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку не породжує для позивача негативних наслідків, оскільки є лише відображенням певної інформації бази даних контролюючого органу, яка сама по собі не порушує прав платника.
Таким чином, відсутність спірних відносин, в свою чергу, виключає право, що підлягає судовому захисту.
Судом враховано, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).
Частиною 1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Враховуючи викладене, суд вважає позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю "Виробниче об`єднання "Зернотрейд" до головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язати вчинити певні дії не є обґрунтованими та не підлягають задоволенню.
Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з відмовою позивачу в задоволенні позову понесені ним судові витрати, пов`язані зі зверненням до суду, не відшкодовуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Судові витрати у справі не стягуються.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Ніколайчук