Справа № 380/5006/21
Суддя: Хома Олена Петрівна
Дата ухвалення: 2021-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/5006/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 квітня 2021 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Хома О.П., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Львівської міської ради, Виконавчого комітету Львівської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Львівської міської ради (далі відповідач 1, Львівська МР), Виконавчого комітету Львівської міської ради (далі відповідач 2, ВК Львівської МР), в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Львівської МР та ВК Львівської МР щодо невиплати позивачу одноразову матеріальну допомогу на вирішення соціально-побутових питань в сумі 100 000 грн згідно поданої заяви від 08.11.2018;

- зобов`язати Львівську МР та ВК Львівської МР надати позивачу одноразову матеріальну допомогу на вирішення соціально-побутових питань в сумі 100 000 грн згідно поданої заяви від 08.11.2018;

- зобов`язати Львівську МР та ВК Львівської МР подати у десятиденний строк з дня набрання законної сили рішення суду звіт про виконання судового рішення.

В позовній заяві також визначено третю особу Львівський центр надання послуг учасникам бойових дій.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених статтями 123, 161 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Вимоги до оформлення письмових доказів визначені у статті 94 КАС України, відповідно до якої письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

У відповідності до п. 5.27 Національного стандарту України «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 року №55, копія документа засвідчується відміткою, що складається зі слів «Згідно з оригіналом», назвою посади, особистим підписом особи, яка засвідчує копію, її ініціалами та прізвищем, датою засвідчення копії, що проставляється у лівому нижньому куті документа. Одночасно підпис відповідальної особи на документі має бути засвідчений відбитком печатки організації (п.5.26 цього Національного стандарту України).

Додані позивачем до позовної заяви додатки для суду, відповідачів та третьої особи не містять вищезазначених відміток.

На виконання вимог частини п`ятої статті 94 КАС України позивачу слід завірити належним чином додані до позовної заяви копії доказів для суду, відповідачів та третьої особи.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У відповідності до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як видно з прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд зобов`язати Львівську МР та ВК Львівської МР надати йому одноразову матеріальну допомогу на вирішення соціально-побутових питань в сумі 100 000 грн згідно поданої заяви від 08.11.2018.

В позовній заяві позивач зазначає, що 08.11.2018 він звернувся до міського голови з заявою про отримання одноразової матеріальної допомоги на вирішення соціально-побутових питань. За такою заявою ВК Львівської МР прийняв рішення від 26.04.2019 №398, яким відмовив позивачу у наданні такої допомоги. Не погоджуючись з таким рішенням, позивач звернувся до суду.

Рішенням суду від 13.03.2020 у справі 1.380.2019.006335 визнано протиправним та скасовано рішення, ВК Львівської МР від 26.04.2019 №398 в частині відмови у наданні одноразової матеріальної допомоги на вирішення соціально-побутових питань ОСОБА_1 .

Позивач зазначає, що станом на день звернення до суду з даною позовною заявою він не отримав одноразову матеріальну допомогу.

Вирішуючи питання щодо строку звернення позивача до суду, суддя виходив з такого.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Позивач не вказує, коли йому стало відомо про оскаржувану бездіяльність відповідачів, а в матеріалах справи відсутні належні докази щодо того, коли позивач дізнався про таку.

При цьому, рішення суду від 13.03.2020 у справі 1.380.2019.006335, яким визнано протиправним та скасовано рішення ВК Львівської МР від 26.04.2019 №398 в частині відмови у наданні одноразової матеріальної допомоги на вирішення соціально-побутових питань ОСОБА_1 , набрало законної сили 07.08.2020.

Позивачем подано позовну заяву 01.04.2021, що свідчить про пропущення шестимісячного строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З метою вирішення питання щодо строку звернення до суду, позивачу слід надати відповідні докази, що підтверджують дату коли позивач дізнався про оскаржувану бездіяльність відповідачів, а у разі пропущення строку звернення до суду надати суду заяву про поновлення строку звернення до суду.

Зважаючи на викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Для усунення вказаних недоліків і приведення позовної заяви у відповідність до вимог статей 123 та 161 КАС України, позивачу необхідно надати певний строк.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Львівської міської ради, Виконавчого комітету Львівської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, - залишити без руху.

Позивачу протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали усунути зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки шляхом подання в канцелярію Львівського окружного адміністративного суду (м. Львів, вул. Чоловського, 2, 79018):

- належним чином завірених доданих до позовної заяви копій доказів для суду, відповідачів та третьої особи;

- доказів, що підтверджують дату коли позивач дізнався про оскаржувану бездіяльність відповідачів або заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням причин пропуску та доказів, що підтверджуються причини пропуску.

У разі невиконання вказівок судді по усуненню недоліків позовної заяви у визначений термін, така буде вважатись неподаною та повернута позивачу відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Хома