Справа № 520/9746/2020
Суддя: Спаскін О.А.
Дата ухвалення: 2021-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2021 р.Справа № 520/9746/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Спаскіна О.А.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Любчич Л.В. ,

за участю секретаря судового засідання Медяник А.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Бабак О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.11.2020 року, головуючий суддя І інстанції: Заічко О.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 16.11.20 року по справі № 520/9746/2020

за позовом ОСОБА_1

до Харківської міської ради

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просив:

- визнати протиправними дії розпорядника інформації Харківської міської ради, що полягають у відмові надати ОСОБА_2 публічну інформацію на підставі Законів України Про доступ до публічної інформації, Про інформацію, а саме:

1. Інформацію про кількість відвіданих/пропущених депутатами Харківської міської ради 7 скликання пленарних засідань сесій (у тому числі й позачергових) та засідань постійних комісій (у тому числі й виїзних та спільних засідань постійних комісій) з розбивкою по календарних роках (окремо 2015, 2016, 2017, 2018 та 2019 роки);

2. Протоколи засідань постійної комісії з питань планування, бюджету і фінансів Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 47, 48, 49 (2018 рік). Якщо якість з цих засідань припадають на спільні засідання постійних комісій прохання це зазначити з вказанням їх дати;

3. Протоколи засідань постійної комісії з гуманітарних питань (освіта, культура, духовність, молодіжна політика спорт) Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 65, 66, 67, 68, 69 (2019 рік);

4. Протоколи засідань постійної комісії з питань забезпечення громадського порядку, дотримання законності, охорони прав, свобод та законних інтересів громадян Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 61, 62, 63, 64 (2019 рік);

5. Протоколи засідань постійної комісії з питань міжнародного співробітництва, інвестиції, спортивних та іміджевих проектів Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 33, 34, (2017 рік), 35, 36, 37 (2018 рік);

6. Протоколи засідань постійної комісії з питань містобудування, архітектури та земельних відносин Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 19, 20, 21, 22 (2017 рік);

7. Протоколи засідань постійної комісії з питань місцевого самоврядування, гласності та депутатської діяльності Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 36, 37, 38, 39 (2018 рік);

8. Протоколи засідань постійної комісії з питань соціального захисту та охорони здоров`я Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 22, 23, 24, 25 (2017 рік).

- зобов`язати Харківську міську раду, протягом 5 днів з дня набрання рішення суду чинності надати ОСОБА_1 відкриту публічну інформацію, а саме:

1. Інформацію про кількість відвіданих/пропущених депутатами Харківської міської ради 7 скликання пленарних засідань сесій (у тому числі й позачергових) та засідань постійних комісій (у тому числі й виїзних та спільних засідань постійних комісій) з розбивкою по календарних роках (окремо 2015, 2016, 2017, 2018 та 2019 роки);

2. Протоколи засідань постійної комісії з питань планування, бюджету і фінансів Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 47, 48, 49 (2018 рік). Якщо якість з цих засідань припадають на спільні засідання постійних комісій прохання це зазначити з вказанням їх дати;

3. Протоколи засідань постійної комісії з гуманітарних питань (освіта, культура, духовність, молодіжна політика спорт) Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 65, 66, 67, 68, 69 (2019 рік);

4. Протоколи засідань постійної комісії з питань забезпечення громадського порядку, дотримання законності, охорони прав, свобод та законних інтересів громадян Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 61, 62, 63, 64 (2019 рік);

5. Протоколи засідань постійної комісії з питань міжнародного співробітництва, інвестиції, спортивних та іміджевих проектів Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 33, 34, (2017 рік), 35, 36, 37 (2018 рік);

6. Протоколи засідань постійної комісії з питань містобудування, архітектури та земельних відносин Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 19, 20, 21, 22 (2017 рік);

7. Протоколи засідань постійної комісії з питань місцевого самоврядування, гласності та депутатської діяльності Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 36, 37, 38, 39 (2018 рік);

8. Протоколи засідань постійної комісії з питань соціального захисту та охорони здоров`я Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 22, 23, 24, 25 (2017 рік).

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 16.11.2020 року в задоволенні позову відмовлено.

Позивач, не погодившись з даним рішенням суду, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач зазначає, що приймаючи зазначене рішення суд першої інстанції дійшов до помилкових висновків, які призвели до неправильного вирішення справи, неповно з`ясував всі обставини справи, що мають значення при вирішенні спору, невірно застосував до спірних правовідносин вимоги матеріального та процесуального права.

Позивач в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав в повному обсязі, посилаючись на мотиви та доводи, викладені в апеляційній скарзі.

Представник відповідача в судовому засіданні та у письмовому відзиві заперечував проти апеляційної скарги та зазначив, що рішення суду першої інстанції є правомірним та обґрунтованим і підстав для його скасування не вбачає.

Суд апеляційної інстанції розглянув справу в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідно до вимог ст.308 КАС України та керуючись ст.229 КАС України.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, перевіривши доводи та вимоги апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що ОСОБА_1 09.05.2020 року звернувся до Харківської міської ради із запитом на інформацію на підставі і в порядку, встановленому Законом України Про доступ до публічної інформації, в я якому просив надати:

1. Інформацію про кількість відвіданих/пропущених депутатами Харківської міської ради 7 скликання пленарних засідань сесій (у тому числі й позачергових) та засідань постійних комісій (у тому числі й виїзних та спільних засідань постійних комісій) з розбивкою по календарних роках (окремо 2015, 2016, 2017, 2018 та 2019 роки);

2. Протоколи засідань постійної комісії з питань планування, бюджету і фінансів Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 47, 48, 49 (2018 рік). Якщо якість з цих засідань припадають на спільні засідання постійних комісій прохання це зазначити з вказанням їх дати;

3. Протоколи засідань постійної комісії з гуманітарних питань (освіта, культура, духовність, молодіжна політика спорт) Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 65, 66, 67, 68, 69 (2019 рік);

4. Протоколи засідань постійної комісії з питань забезпечення громадського порядку, дотримання законності, охорони прав, свобод та законних інтересів громадян Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 61, 62, 63, 64 (2019 рік);

5. Протоколи засідань постійної комісії з питань міжнародного співробітництва, інвестиції, спортивних та іміджевих проектів Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 33, 34, (2017 рік), 35, 36, 37 (2018 рік);

6. Протоколи засідань постійної комісії з питань містобудування, архітектури та земельних відносин Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 19, 20, 21, 22 (2017 рік);

7. Протоколи засідань постійної комісії з питань місцевого самоврядування, гласності та депутатської діяльності Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 36, 37, 38, 39 (2018 рік);

8. Протоколи засідань постійної комісії з питань соціального захисту та охорони здоров`я Харківської міської ради 7 скликання за номерами: 22, 23, 24, 25 (2017 рік).

На запит, позивач отримав відповідь від 18.05.2020 р. № 345/0/69-20 Департаменту організаційної роботи Виконавчого комітету Харківської міської ради за підписом директора департаменту Д.М. Борисенко.

Зазначеним листом, позивачу було повідомлено, що оскільки запитувана ним інформація потребує пошуку серед значної кількості даних, а також те, що для її узагальнення, підготовки повної та обґрунтованої відповіді треба використати значний час, остаточна відповідь буде направлена на зазначену у запиті адресу протягом встановленого законодавством строку.

Листом від 10.06.2020 № 394/0/69-20 Департамент організаційної роботи Виконавчого комітету Харківської міської ради надав відповідь про те, що запитувана позивачем інформація щодо кількості відвідуваних/пропущених депутатами Харківської міської ради 7 скликання пленарних засідань сесій (у тому числі позачергових) та засідань постійних комісій (у тому числі виїзних та спільних засідань постійних комісій) з розбивкою по календарних роках потребує створення нового документу шляхом проведення аналітичної роботи, покладає надмірний час тягар на виконавчі органи Харківської міської ради, тому не відповідає критеріям задокументованості та відображеності.

Також зазначено, що в зв`язку з тим, що обсяг підготовлених за запитом документів становить 17426 сторінок, перші 10 сторінок надаються на запит безкоштовно, інші після відшкодування фактичних витрат на виготовлення цифрових копій документів шляхом сканування.

Одночасно повідомлено, з метою забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні Харківської міської ради та її виконавчих органів, на виконання вимог Закону України Про доступ до інформації, яка створюється в процесі поточної діяльності Харківської міської ради та її виконавчих органів, у строки та в порядку, визначеному чинним законодавством, оприлюднюється та доступна для користувачів на офіційному сайті Харківської міської ради, міського голови, виконавчого комітету: www.city.kharkov.ua.

До відповіді було додано копію протоколу № 18 засідання постійної комісії з питань містобудування, архітектури та земельних відносин Харківської міської ради 7 скликання від 07.02.2017 на 10 арк. та рахунок на відшкодування фактичних витрат на копіювання документів, що надаються за запитом на інформацію.

Позивач, вважає, що в спірному випадку, відмова відповідача надати інформацію про кількість відвіданих/пропущених депутатами Харківської міської ради 7 скликання пленарних засідань сесій (у тому числі й позачергових) та засідань постійних комісій (у тому числі й виїзних та спільних засідань постійних комісій) з розбивкою по календарних роках (окремо 2015, 2016, 2017, 2018 та 2019 року) та вимога оплати сканування документів є протиправною, такою, яка суперечить вимогам чинного законодавства України і порушує право позивача на отримання інформації, що і стало підставою для звернення з відповідним позовом до суду.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, оскільки після отримання інформаційного запиту позивача, відповідач належним чином, своєчасно, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Законом України "Про доступ до публічної інформації", Законом України "Про інформацію", а також Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні" та Порядком розгляду запитів на публічну інформацію в Харківській міській раді та її виконавчих органах, затвердженого рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 10.06.2015 року № 337, надав позивачу відповідь.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України та Законом України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 р. №2939-VI, Законом України «Про інформацію» від 02.10.1992 № 2657-XII.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 40 Конституції України встановлено, що всі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про інформацію", інформація - будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.

Згідно ст. 1 Закону України "Про доступ до публічної інформації", публічна інформація - відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

Виходячи з викладеного вище, публічна інформація розглядається у двох аспектах: відомості - отримані або створені у процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством; відомості, які знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації.

Відповідно до ст. 19 Закону України "Про доступ до публічної інформації", запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні. Запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту. Запити можуть подаватися в усній, письмовій чи іншій формі (поштою, факсом, телефоном, електронною поштою) на вибір запитувача. Письмовий запит подається в довільній формі. Запит на інформацію має містити: 1) ім`я (найменування) запитувача, поштову адресу або адресу електронної пошти, а також номер засобу зв`язку, якщо такий є; 2) загальний опис інформації або вид, назву, реквізити чи зміст документа, щодо якого зроблено запит, якщо запитувачу це відомо; 3) підпис і дату за умови подання запиту в письмовій формі.

За приписами ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до публічної інформації", доступ до публічної інформації відповідно до цього Закону здійснюється на принципах: 1) прозорості та відкритості діяльності суб`єктів владних повноважень; 2) вільного отримання, поширення та будь-якого іншого використання інформації, що була надана або оприлюднена відповідно до цього Закону, крім обмежень, встановлених законом; 3) рівноправності, незалежно від ознак раси, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак.

Згідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про доступ до публічної інформації", доступ до інформації забезпечується шляхом надання інформації за запитами на інформацію.

Приписами ч. 5 ст. 6 Закону України "Про доступ до публічної інформації", в редакції чинній на момент виникнення спірних відносин, передбачено, що не може бути обмежено доступ до інформації про розпорядження бюджетними коштами, володіння, користування чи розпорядження державним, комунальним майном, у тому числі до копій відповідних документів, умови отримання цих коштів чи майна, прізвища, імена, по батькові фізичних осіб та найменування юридичних осіб, які отримали ці кошти або майно. При дотриманні вимог, передбачених частиною другою цієї статті, зазначене положення не поширюється на випадки, коли оприлюднення або надання такої інформації може завдати шкоди інтересам національної безпеки, оборони, розслідуванню чи запобіганню злочину.

Пунктом 6 ч. 1 ст. 14 Закону України "Про доступ до публічної інформації" визначено обов`язок розпорядника інформації надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об`єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію.

Відповідно до положень ст. 20 Закону України "Про доступ до публічної інформації" розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.

У разі якщо запит стосується надання великого обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, розпорядник інформації може продовжити строк розгляду запиту до 20 робочих днів з обґрунтуванням такого продовження. Про продовження строку розпорядник інформації повідомляє запитувача в письмовій формі не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту (ч. 4 ст. 20 Закону України "Про доступ до публічної інформації").

Згідно вимог ч.ч. 2, 3 ст. 21 Закону України "Про доступ до публічної інформації", у разі якщо задоволення запиту на інформацію передбачає виготовлення копій документів обсягом більш як 10 сторінок, запитувач зобов`язаний відшкодувати фактичні витрати на копіювання та друк. Розмір фактичних витрат визначається відповідним розпорядником на копіювання та друк в межах граничних норм, встановлених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо розпорядник інформації не встановив розміру плати за копіювання або друк, інформація надається безкоштовно.

Постановою Кабінету Міністрів України від 15.01.2020 року № 4 Про затвердження граничних норм витрат на копіювання або друк документів, що надаються за запитом на інформацію, затверджені Граничні норми витрат на копіювання або друк документів, що надаються за запитом на інформацію, відповідно до яких вартість виготовлення цифрових копій документів шляхом сканування становить не більше ніж 0,1 відсотка розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб за сканування однієї сторінки.

З метою забезпечення реалізації права кожного на доступ до публічної інформації, дотримання вимог чинного законодавства в сфері доступу до публічної інформації, рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 10.06.2015 року № 337 затверджено Порядок розгляду запитів на публічну інформацію в Харківській міській раді та її виконавчих органах (далі Порядок).

Згідно п. 8.14. Порядку якщо запит стосується інформації, яка в узагальненому та систематизованому вигляді в Харківській міській раді та її виконавчих органах відсутня або якою Харківська міська рада та її виконавчі органи як розпорядники інформації не володіють, а для задоволення запиту необхідне створення нового документу, в тому числі шляхом аналітичної роботи, то в задоволенні такого запиту може бути відмовлено.

У відповідності вимогами п. 8.16. Порядку у разі, якщо обсяг запитуваної інформації складає більше ніж 10 сторінок, інформація надається запитувачу, в тому числі на його електронну адресу, після відшкодування фактичних витрат на копіювання або друк. Виконавець не пізніше п`яти робочих днів, а у випадку продовження строку розгляду Запиту не пізніше 20 робочих днів з дня реєстрації Запиту повідомляє запитувача про обсяг документів, що містять запитувану інформацію, необхідність внесення плати за їх отримання, розмір та порядок оплати рахунка на відшкодування фактичних витрат, пов`язаних з копіюванням або друком документів, а також направляє йому платіжний документ для фінансової установи.

Відмова в задоволенні запиту на інформацію врегульована ст. 22 Закону України "Про доступ до публічної інформації": розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту в таких випадках:1) розпорядник інформації не володіє і не зобов`язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією, щодо якої зроблено запит; 2) інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини другої статті 6 цього Закону; 3) особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила передбачені ст. 21 цього Закону фактичні витрати, пов`язані з копіюванням або друком; 4) не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених частиною п`ятою статті 19 цього Закону.

При цьому, відмова в задоволенні запиту на інформацію надається в письмовий формі (ч.5 ст. 22 Закону України "Про доступ до публічної інформації").

З огляду на викладене, розпорядник інформації повинен надати відповідь на письмовий запит запитувача інформації, при цьому, такий, повинен бути повним, достовірним та точним або вмотивовану відмову у наданні запитуваної інформації, у разі наявності підстав, унормованих ст. 22 Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Виходячи із визначення публічної інформації відповідно до частини першої статті 1 Закону України від 13 січня 2011 року № 2939-VI Про доступ до публічної інформації (далі Закон № 2939-VI), публічною інформацією є відображена або задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях: уся інформація, що перебуває у володінні суб`єктів владних повноважень, тобто органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, органів влади Автономної Республіки Крим, інших суб`єктів, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання (пункт 1 частини першої статті 13 Закону № 2939-VI); інформація щодо використання бюджетних коштів юридичними особами, що фінансуються з державного, місцевих бюджетів, бюджету Автономної Республіки Крим (пункт 2 частини першої статті 13 Закону № 2939-VI); інформація, пов`язана з виконанням особами делегованих повноважень суб`єктів владних повноважень згідно із законом чи договором, включаючи надання освітніх, оздоровчих, соціальних або інших державних послуг (пункт 3 частини першої статті 13 Закону № 2939-VI); інформація щодо умов постачання товарів, послуг та цін на них, якщо йдеться про суб`єктів господарювання, які займають домінуюче становище на ринку або наділені спеціальними чи виключними правами, або є природними монополіями (пункт 4 частини першої статті 13 Закону № 2939-VI); інформація про стан довкілля; якість харчових продуктів і предметів побуту; аварії, катастрофи, небезпечні природні явища та інші надзвичайні події, що сталися або можуть статися і загрожують здоров`ю та безпеці громадян; інша інформація, що становить суспільний інтерес (суспільно необхідна інформація) (частина друга статті 13 Закону № 2939-VI).

Отже, визначальним для публічної інформації є те, що вона заздалегідь зафіксована будь-якими засобами та на будь-яких носіях та знаходилась у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації.

Не є інформаційним запитом звернення, для відповіді на яке необхідно створити інформацію, крім випадків, коли розпорядник інформації не володіє запитуваною інформацією, але зобов`язаний нею володіти (пункт 1 частини першої статті 22 Закону № 2939-VI).

Якщо запит стосується інформації, яка міститься в кількох документах і може бути зібрана і надана без значних інтелектуальних зусиль (наприклад, без проведення додаткового змістовного аналізу), то така інформація відповідає критеріям "відображеності та задокументованості" і є публічною.

Збереженість на матеріальних носіях як головна властивість інформації (частина перша статті 1 Закону № 2939-VI) означає, що вона повинна бути викладена у письмовій, аудіовізуальній, електронній чи іншій матеріальній формі та зафіксована відповідно на папері, магнітній, кіно-, фотоплівці, оптичному диску або іншому носієві (абзац четвертий статті 1 Закону України від 9 квітня 1999 року № 595-XIV "Про обов`язковий примірник документів", абзац перший частини першої статті 25 Закону України від 25 червня 1991 року № 1264-XII "Про охорону навколишнього природного середовища"). Із цієї властивості випливає, що на момент виникнення правовідносин щодо неї публічна інформація повинна бути заздалегідь готовим, зафіксованим продуктом діяльності.

Закон № 2939-VI не регулює відносин зі створення публічної інформації; предметом його регулювання є діяльність з приводу інформації, яка вже існує (створена, отримана, знаходиться у володінні) на момент виникнення конкретних інформаційних відносин з приводу неї.

Письмовими доказами по справі підтверджуються, що позивач отримав від відповідача відповідь № 394/0/69-20 від 10.06.2020 року на запит від 09.05.2020 року з копіями документів на 10 сторінках разом з рахунком № 281 від 10.06.2020 року щодо виготовлення цифрових копій документів шляхом сканування 17416 сторінок на загальну суму 36608,43 грн.

Доказів сплати за вказаним рахунком фактичних витрат на сканування запитаної інформації, до суду не надано. Відсутність такої сплати також не заперечується позивачем.

Як вбачається з матеріалів справи, запитувана позивачем інформація міститься в багатьох документах, які становлять 17426 сторінок, може бути зібрана і надана із значними інтелектуальними зусиллями, у тому числі з проведенням додаткового змістового аналізу, а також така не існує у вигляді готового, зафіксованого продукту діяльності, а тому потребує утворення нового документа.

В апеляційній скарзі позивачем зазначено, що не відповідає приписам чинного законодавства твердження Харківської міської ради про те, що надання зазначеної інформації покладає надмірний тягар на виконавчі органи Харківської міської ради, тому не відповідає критеріям «задокументованості та відображеності».

Колегія суддів з цього приводу зазначає наступне.

У пункті 1.1. Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 № 10 «Про практику застосування адміністративними судами законодавства про доступ до публічної інформації» надано роз`яснення, що виходячи із визначення поняття публічної інформації та переліку розпорядників публічної інформації, закріпленого у статті 13 Закону України «Про доступ до публічної інформації» (далі - Постанова Пленуму ВАСУ), публічною інформацією є відображена або задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях, визначальним для публічної інформації є те, що вона заздалегідь зафіксована будь-якими засобами та на будь-яких носіях та знаходилась у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації.

Не є інформаційним запитом звернення, для відповіді на яке необхідно створити інформацію, крім випадків, коли розпорядник інформації не володіє запитуваною інформацією, але зобов`язаний нею володіти.

Якщо запит стосується інформації, яка міститься в кількох документах і може бути зібрана і надана без значних інтелектуальних зусиль (наприклад, без проведення додаткового змістовного аналізу), то така інформація відповідає критеріям «відображеності та задокументованості» і є публічною.

Згідно з п. 9.1. Постанови Пленуму ВАСУ збереженість на матеріальних носіях як головна властивість інформації означає, що вона повинна бути викладена у письмовій, аудіовізуальній, електронній чи іншій матеріальній формі та зафіксована відповідно на папері, магнітній, кіно-, фотоплівці, оптичному диску або іншому носієві (абзац четвертий статті 1 Закону України від 09.04.1999 № 595-ХГУ «Про обов`язковий примірник документів», абзац перший ч. 1 ст. 25 Закону України від 25.06.1991 № 1264-ХІІ «Про охорону навколишнього природного середовища»). Із цієї властивості випливає, що на момент виникнення правовідносин щодо неї Публічна інформація повинна бути заздалегідь готовим, зафіксованим продуктом діяльності. Закон України «Про доступ до публічної інформації» не регулює відносин зі створення публічної інформації; предметом його регулювання є діяльність з приводу інформації, яка вже існує (створена, отримана, знаходиться у володінні) на момент виникнення конкретних інформаційних відносин з приводу неї.

Оскільки запитувана позивачем інформація міститься в багатьох документах (протягом 2015-2019 років складено 32 протоколи пленарних засідань сесій Харківської міської ради 7 скликання та 699 протоколи засідань постійних комісій Харківської міської ради 7 скликання, які становлять 17426 сторінок), може бути зібрана і надана із значними інтелектуальними зусиллями, у тому числі з проведенням додаткового змістовного аналізу, а також така не існує у вигляді готового, зафіксованого продукту діяльності, а тому потребується утворення нового документа.

У зв`язку з цим, вимоги позивача про надання інформації щодо кількості відвіданих/пропущених депутатами Харківської міської ради 7 скликання пленарних засідань сесій (у тому числі й позачергових) та засідань постійних комісій (у тому числі й виїзних та спільних засідань постійних комісій) з розбивкою по календарних роках (окремо 2015, 2016, 2017, 2018 та 2019 роки) є необґрунтованими та такими, що суперечать вищенаведеним нормам законодавства та Постанові Пленуму ВАСУ і не відповідає критеріям «відображеності та задокументованості».

На думку колегії судів, в апеляційній скарзі позивач помилково посилається на ч. 4 ст. 20 Закону України «Про доступ до публічної інформації», оскільки зазначеною нормою передбачено можливість продовжити строк розгляду запиту до 20 робочих днів у разі, якщо запит стосується надання великого обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних. Але вимога запитувача потребує не лише надання великого обсягу інформації та потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, а й здійснення вивчення та аналізу значної кількості документів та створення нового документу, що не передбачається нормами Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Навіть для того, щоб прочитати таку кількість документів потрібно витратити значну кількість часу та зусиль. А проведення аналітичної роботи із таким обсягом документів потребує ще й інтелектуальних зусиль, здійснення яких взагалі не передбачено чинним законодавством.

На виконавчі органи міської ради та їх посадових осіб не покладено обов`язків щодо підрахунку, аналізу, систематизації інформації про відвідування депутатами ради пленарних засідань та інших органів міської ради, а також утворення відповідних документів за результатами такої аналітичної роботи.

Отже, суд першої інстанції правильно дійшов висновку про те, що Закон України «Про доступ до публічної інформації» не регулює відносини зі створення публічної інформації; предметом його регулювання є діяльність з приводу інформації, яка вже існує (створена, отримана, знаходиться у володінні) на момент виникнення конкретних інформаційних відносин з приводу неї.

Твердження позивача в апеляційній скарзі про те, що оскільки документи в електронному вигляді є на офіційному сайті відповідача, вони вже створені і відповідають визначенню «публічна інформація», то відсутні фактичні витрати на виготовлення цифрових копій 17416 сторінок документів в сумі 36608 грн. 43 код. для надання за запитом позивача і така вимога відповідача є протиправною, колегія суддів вважає безпідставними та необґрунтованими, виходячи з наступного.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» міські ради є органами місцевого самоврядування, які діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами.

Департамент організаційної роботи Харківської міської ради діє на підставі Положення про Департамент організаційної роботи Харківської міської ради, затвердженого рішенням 1 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 20.11.2015 №7/15,

Відповідно до п. 3.1.24. Положення про Департамент організаційної роботи Харківської міської ради, затвердженого рішенням 1 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 20.11.2015 № 7/15, Департамент здійснює заходи щодо оформлення, зберігання протоколів засідань постійних комісій, пленарних засідань сесій Харківської міської ради.

Згідно з ч. 1 ст. 45 Регламенту Харківської міської ради 7 скликання, затвердженого рішенням 2 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 23.12.2015 № 20/15 (далі - Регламент), на кожному засіданні сесії секретаріатом ведеться протокол.

Відповідно до ч. З ст. 45 Регламенту до протоколу засідання сесії додаються прийняті міською радою списки присутніх і відсутніх на засіданні депутатів.

Частиною 8 ст. 45 Регламенту визначено, що після підписання протоколу пленарного засідання сесії міської ради Департаментом організаційної роботи Харківської міської ради не пізніше 3 (трьох) робочих днів направляється копія цього протоколу разом із супровідним листом до КП «Міський інформаційний центр» для подальшого оприлюднення. КП «Міський інформаційний центр» забезпечує оприлюднення протоколу пленарного засідання сесії міської ради шляхом його розміщення на офіційному сайті Харківської міської ради в мережі Інтернет невідкладно, але не пізніше 2 (двох) робочих днів із дня його надходжень до КП «Міський інформаційний центр».

Згідно з ч. 9 от. 45 Регламенту оригінали протоколів пленарних засідань протягом установленого терміну зберігаються у відповідному структурному підрозділі Департаменту організаційної роботи Харківської міської ради, а потім передаються до Архівного відділу Харківської міської ради на постійне зберіганні.

Відповідно до ч. 10 ст. 45 Регламенту копії рішень міської ради до моменту передачі оригіналів протоколів пленарних засідань до Архівного відділу Харківської міської ради надаються у встановленому законодавством порядку відповідним структурним підрозділом Департаменту організаційної роботи Харківської міської ради.

Відповідно до п. 4.18. Положення про постійні комісії Харківської міської ради 7 скликання, затвердженого рішенням 2 сесії Харківської міської ради 7 скликання, від 23.12.2015 № 21/15 (далі - Положення), після підписання протоколів засідань постійних комісій та спільних засідань постійних комісій Департаментом організаційної роботи Харківської міської ради не пізніше 3 (трьох) робочих днів направляються копії цих документів разом із супровідним листом до КП «Міський інформаційний центр» для подальшого оприлюднення. КП «Міський інформаційний центр» забезпечує оприлюднення протоколів засідань постійних комісій та спільних засідань постійних комісій шляхом їх розміщення на офіційному сайті Харківської міської ради, міського голови, виконавчого комітету в мережі Інтернет. невідкладно, але не пізніше (двох) робочих днів із дня їх надходження до КП «Міський інформаційний центр».

Згідно з п. 4.19. Положення протоколи засідань постійних комісій та спільних засідань постійних комісій, висновки та рекомендації постійних комісій у вигляді витягів з протоколів надаються зацікавленим особам, а також відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Отже, чинним законодавством на місцеві ради покладено обов`язок утворювати в паперовому вигляді документи щодо їх діяльності та зберігати їх. Обов`язку щодо утворення та зберігання цих документів в іншому вигляді, у тому числі сканованому, на органи місцевого самоврядування не покладено.

Запитувана позивачем інформація у запиті на публічну інформацію від 09.05.2020 (реєстраційний індекс від 12,05.2020 № 3-117/181-20) щодо кількості відвіданих та пропущених депутатами Харківської міської ради 7 скликання пленарних засідань, та засідань пленарних комісій міститься лише у протоколах пленарних засідань міської ради та протоколах засідань постійних комісій, оригінали яких зберігаються у Департаменті організаційної роботи Харківської міської ради лише у паперовому вигляді.

Харківська міська рада є розпорядником запитуваної позивачем інформації, але лише у паперовому вигляді, запитувані інформація та документи у сканованому вигляді відсутні.

Позивачем не наведено обґрунтувань щодо обов`язку здійснення зберігання вказаних документів у сканованому вигляді.

Отже, суд першої інстанції дійшов правильних висновків щодо відсутності у Харківської міської ради правових підстав утворення та надання електронних копій документів, які містять запитувану позивачем інформацію.

На виконання вимог законів України «Про інформацію», «Про доступ до публічної інформації», «Про місцеве самоврядування в Україні» та інших нормативно-правових актів Харківським міським головою видано розпорядження від 09.12.2002 № 2436 «Про офіційний веб-сайт Харківської міської ради, міського голови, виконавчого комітету», від 06.05.2011 №1988 «Про заходи по забезпеченню доступу до публічної інформації».

Розпорядженням Харківського міського голови від 09.12.2002 № 2436 на комунальне підприємство «Міський інформаційний центр» покладено технічне та організаційне забезпечення заходів зі створення та забезпечення роботи офіційного веб-сайту Харківської міської ради, міського голови, виконавчого комітету.

Розпорядженням Харківського міського голови від 06.05.2011 № 1988 КП «Міський інформаційний центр» визначено відповідальним за забезпечення своєчасного розміщення на сервері Харківської міської ради, міського голови та виконавчого комітету нормативно-правових актів, актів індивідуальної дії (крім внутрішньо організаційних), які підлягають оприлюдненню.

Відповідно до Регламенту, Положення про постійні комісії Харківської міської ради 7 скликання та вищезазначених розпоряджень Харківського міського голови Департаментом організаційної роботи Харківської міської ради копії протоколів засідань постійних комісій, спільних засідань постійних комісій, пленарних засідань комісій із супровідним листом передаються для подальшого оприлюднення до КП «Міський інформаційний центр». Але ці документи передаються виключно у паперовій формі.

КП «Міський інформаційний центр» здійснює оприлюднення зазначених документів.

При цьому це комунальне підприємство не є розпорядником запитуваної інформації, оскільки в КП така інформація у сканованому вигляді не зберігається та чинним законодавством на комунальні підприємства такого обов`язку не покладено.

Отже, обов`язку щодо утворення та зберігання вищезазначених документів у сканованому вигляді на органи місцевого самоврядування та комунальні підприємства не покладено, тому є необґрунтованими твердження позивача про те, що Харківська міська рада є розпорядником запитуваної інформації у сканованому вигляді.

Позивач стверджує про те, що оскільки власником всіх прав на матеріали, розміщені на офіційному сайті Харківської міської ради, міського голови, виконавчого комітету, належать Харківській міській раді, а тому розміщені на сайті документи вже створені в електронному вигляді.

Таке твердження позивача є надуманим та таким, що не відповідає дійсним обставинам справи, оскільки КП «Міський інформаційний центр» здійснюється лише технічне наповнення зазначеного сайту.

Позивачем у своїй апеляційній скарзі не наведено обґрунтувань взаємозв`язку між технічним наповненням сайту та правом власності на матеріали, розміщені на ньому, не доведено обов`язку КП «Міський інформаційний центр» та Харківської міської ради зберігати оприлюднені документи у сканованому вигляді.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов правильних висновків що на місцеві ради покладено обов`язок утворювати в паперовому вигляді документи щодо їх діяльності та зберігати їх. Іншого обов`язку з цього питання на органи місцевого самоврядування не покладено. На органи місцевого самоврядування покладено обов`язок лише здійснювати оприлюднення результатів поіменного голосування на сесіях місцевої ради, але не покладено обов`язку систематизувати таку інформацію за будь-якими критеріями.

Посилання позивача на те, що запитувана інформація становить суспільний інтерес, за що не стягується плата за копіювання та друк, судова колегія оцінює критично та зазначає наступне.

Частиною 4 ст. 21 Закону України «Про доступ до публічної інформації» плата за копіювання та друк не стягується при наданні особі інформації про себе та інформації, що становить суспільний інтерес.

Суспільні відносини щодо створення, збирання, одержання, зберігання, використання, поширення, охорони, захисту інформації регулює Закон України «Про інформацію».

Відповідно до ч. 1 ст. 29 Закону України «Про інформацію» інформація з обмеженим доступом може бути поширена, якщо вона є суспільно необхідною, тобто є предметом суспільного інтересу, і право громадськості знати цю інформацію переважає потенційну шкоду від її поширення. Предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію

конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб тощо.

Згідно з ч. З ст. 29 Закону України «Про інформацію» суб`єкти інформаційних відносин звільняються від відповідальності за розголошення інформації з обмеженим доступом, якщо суд встановить, що ця інформація є суспільно необхідною.

Частиною 3 ст. 30 Закону України «Про інформацію» суб`єкти інформаційних відносин звільняються від відповідальності за розголошення інформації з обмеженим доступом, якщо суд встановить, що ця інформація є суспільно необхідною.

Виходячи з норм Законів України «Про доступ до публічної інформації» та «Про інформацію», інформація, що становить суспільний інтерес, (суспільно необхідною інформацією) - це певна інформація, доступ до якої обмежено, але надається за запитами розпорядниками інформації у разі визнання у судовому порядку, що право громадськості знати цю інформацію переважає потенційну шкоду від її поширення. У разі визнання судом інформації суспільно необхідною поширення такої інформацію здійснюється без згоди її власника та гарантується звільнення від відповідальності за розголошення інформації з обмеженим доступом.

Пунктом 6.4. Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 № 10 «Про практику застосування адміністративними судами законодавства про доступ до публічної інформації» визначено, що з огляду на характер суспільно необхідної інформації законодавство не надає вичерпного визначення цього поняття. Гнучкість законодавства в цьому аспекті виправдано надає судам можливість визначати, чи є конкретна інформація суспільно необхідною, з врахуванням індивідуальних обставин справи. Таким чином, оцінюючи конкретну інформацію на предмет наявності суспільного інтересу до неї, суди повинні застосовувати певні критерії.

Ці положення застосовуються у разі якщо предметом судового розгляду є інформація з обмеженим доступом, яку необхідно визнати такою, що становить суспільний інтерес (є суспільно необхідною інформацією).

У цій справі таке питання не порушено та не може бути предметом позову, оскільки запитувана інформація не є інформацією з обмеженим доступом.

Статтею 4 Європейської хартії місцевого самоврядування, підписаної від імені України 6 листопада 1996 року в м. Страсбурзі та ратифікованої Законом України від 15.07.1997 р. № 452/97-ВР, визначено сферу компетенції місцевого самоврядування, відповідно до якої органи місцевого самоврядування в межах закону мають повне право вільно вирішувати будь-яке питання, яке не вилучене із сфери їхньої компетенції і вирішення якого не доручене жодному іншому органу. Про це є відповідне роз`яснення також у рішенні Конституційного Суду України від 16.04.2009 № 7-РП/2009.

З огляду на таке, з метою усунення правової невизначеності, правових прогалин та колізій, питання щодо надання інформації, яка становить суспільний інтерес, врегульовано Порядком розгляду запитів на публічну інформацію в Харківській міській раді та її виконавчих органах, затвердженим рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 10.06.2015 № 337.

Згідно з пп. 8.16.3. Порядку розгляду запитів на публічну інформацію в Харківській міській раді та її виконавчих органах при наданні особі інформації про себе та інформації, що становить суспільний інтерес, плата за копіювання або друк не стягується. Належність інформації до такої, що становить суспільний інтерес, встановлюється судом, якщо інше не передбачено законом.

У цьому випадку при відсутності норм закону, що регулює відповідні правовідносини, необхідно застосовувати норми чинного законодавства, що регулюють подібні правовідносини (аналогія закону), згідно з приписами ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України.

Цей Порядок був та є чинним, у судовому порядку не оскаржувався.

Згідно із ст. 144 Конституції України рішення органів місцевого самоврядування, прийняті в межах повноважень, визначених законом, є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» акти ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання на відповідній території всіма органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами.

Відповідно до ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування, до яких віднесені рішення міської ради, її виконавчого комітету, розпорядження міського голови.

Отже, Порядок розгляду запитів на публічну інформацію в Харківській міській раді та її виконавчих органах та Розмір фактичних витрат на копіювання та друк документів, що надаються за запитами на інформацію, які затверджені рішеннями виконавчого комітету Харківської міської ради, є обов`язковими для виконання на території міста Харкова всіма органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами. .

Таким чином, вирішення питання щодо віднесення інформації до суспільно необхідної може бути лише стосовно інформації з обмеженим доступом. Проте запитувана позивачем інформація не є обмеженою, оскільки чинне законодавство (зокрема, ст.ст. 46, 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Закону України «Про доступ до публічної інформації») зобов`язує міську раду таку інформацію оприлюднювати і зберігати на офіційному веб-сайті ради протягом необмеженого строку.

Отже, оскільки Харківська міська рада не обмежує доступ до вказаних документів, норми щодо суспільного інтересу не застосовуються.

Крім цього, виходячи з роз`яснень, викладених у Постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29.09.2016 № 10 «Про практику застосування адміністративними судами законодавства про доступ до публічної інформації», запитувач повинен обґрунтувати суспільну необхідність отримання ним запитуваної інформації, довести перевагу права громадськості знати цю інформацію в інтересах національної безпеки, економічного добробуту чи прав людини над шкодою від її поширення.

У своєму запиті позивач про надання інформації як такої, що становить суспільний інтерес, не зазначав та не навів жодних обґрунтувань того, що запитувана ним інформація становить суспільний інтерес, що не відповідає приписам закону.

Питання про визнання запитуваної ОСОБА_1 інформації суспільно необхідною інформацією в судовому порядку не розглядалося, належність цієї інформації до такої, що становить суспільний інтерес, судом не встановлено.

Тому надання зазначеної інформації за запитами може здійснюватися Харківської міської радою як розпорядником інформації лише після відшкодування фактичних витрат, пов`язаних з копіюванням (скануванням) та друком документів.

Отже, як вбачається з матеріалів справи, за результатами розгляду запиту на публічну інформацію ОСОБА_1 від 09.05.2020 (реєстраційний індекс від 12.05.2020 № 3-117/181-20) підготовлені копії відповідних документів, направлено рахунок на відшкодування витрат на копіювання (сканування) цих документів, які містять запитувану інформацію (виготовлення цифрових копій документів шляхом сканування), та надано 10 сторінок копій запитуваних документів безкоштовно.

У разі, якщо б протягом двох тижнів з дня відправлення рахунку позивачем було би надано до Харківської міської ради оригінал розрахункового документа або інше документальне підтвердження сплати рахунку, зазначений запит було би задоволено.

Таким чином, підставою для відмови у задоволенні запиту позивача була лише несплата фактичних витрат на копіювання (сканування) документів, які містять запитувану інформацію, що передбачено п. 3 ч. 1 ст. 22 Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Отже, повідомлення позивача про можливість ознайомлення із запитуваною інформацією з офіційного сайту Харківської міської ради, міського голови, виконавчого комітету не є відмовою у наданні запиту, а є додатковою інформацією про можливі додаткові способи отримання публічної інформації у разі, якщо сплата направленого рахунку не є можливою.

Ураховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відсутність в діях Харківської міської ради ознак протиправності, вказана відповідь надана відповідачем своєчасно, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені діючим законодавством України.

З огляду на вказане, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду.

Також, відхиляючи доводи апеляційної скарги, судом апеляційної інстанції враховується п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, згідно якого обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи викладені обставини справи, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Згідно ч. 1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції відповідає вимогам ч. 1 ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для її скасування та задоволення апеляційних вимог апелянта, відповідача у справі.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Керуючись ч. 4 ст. 241, ч. 3 ст. 243, ст.ст. 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.11.2020 року по справі № 520/9746/2020 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя О.А. Спаскін
Судді О.В. Присяжнюк Л.В. Любчич

Повний текст постанови складено 02.04.2021 року