Справа № 638/14202/18
Суддя: Мінаєва О.М.
Дата ухвалення: 2021-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 березня 2021 р.Справа № 638/14202/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мінаєвої О.М.,

Суддів: Калиновського В.А. , Присяжнюк О.В. ,

за участю секретаря судового засідання Лисенко К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Капітал" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.10.2020, головуючий суддя І інстанції: Бідонько А.В., м. Харків, повний текст складено 16.10.20 року по справі № 638/14202/18

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Капітал"

до Харківської міської ради , Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради

про визнання протиправним та скасування приписів і постанови,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Харків-Капітал» (далі позивач), звернулось до суду з позовом до Харківської міської ради (далі відповідач-1), Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі відповідач-2), в якому просив суд: визнати протиправними та скасувати винесені Інспекцією державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради: припис №346/396-Пр-У про усунення порушень у сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил від 07.05.2018р.; припис №869-Пр-У про усунення порушень у сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил від 28.08.2018р.; постанову №41/2477/0/250-18-П від 11.09.2018р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ТОВ "ХАРКІВ-КАПІТАЛ" у сумі 27615 грн.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 07.10.2020 року у задоволенні позову відмовлено.

Позивач, не погодившись із вказаним рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення норм матеріального та порушення норм процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.10.2020 року у справі №638/14202/18 та прийняти рішення, яким задовольнити адміністративний позов.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, позивач зазначає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, що єдиним аргументом позивача щодо неправомірності перевірки дій відповідача-2 у частині видачі оскаржуваних актів є те, що позивачем будівництво спірного об`єкту не здійснювалось, натомість, позивач, заявляв також вимоги й щодо порушення порядку проведення позапланових перевірок, встановленого Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 щодо незаконності дій відповідача-2 у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта щодо пропуску відповідачем-2 строку позовної давності застосування штрафних санкцій. Крім того, зазначає, що суб`єктами містобудування є замовником будівництва, а також юридичні і фізичні особи, які виконують будівельні роботи, про що, вказано в листі Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 22.10.2013 року №40-11-5461 «Відносно окремих питань у сфері містобудівної діяльності», а ТОВ «Харків-Капітал» не є суб`єктом містобудування, не являється і не був замовником будівництва спірної нежитлової будівлі, а застосування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності неправомірні. Крім того, позивач зазначає, що судом першої інстанції не надано належної правової оцінки доводам позовної заяви і письмовим доказам щодо будівництва спірної нежитлової будівлі первісним власником, документам ВАТ «Харківнафтопродукт» за 1994-2001 р.р., в яких спірна нежитлова будівля вже була відображена як побудована, а отже штрафні санкції застосовані не до того суб`єкта, та після спливу строку на їх застосування. Крім того, позивач зазначає, що судом першої інстанції законодавчо встановлений порядок знесення самочинно збудованих об`єктів, передбачений ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», в тому числі, при відсутності особи, яка здійснила самочинне будівництво.

Колегія суддів, заслухавши доповідь обставин справи, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що вимоги апеляційної скарги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до наказу на проведення позапланового заходу від 16.04.2018 № 126 та направлень Інспекції від 17.04.2018 № 346-Н та від 05.05.2018 № 396-Н у період з 19.04.2018 по 07.05.2018 Інспекцією державного архітектурно - будівельного контролю проведено позапланову перевірку на об`єкті: "Нежитлові будівлі по просп. Льва Ландау, 33 у м. Харкові". У ході перевірки встановлено, що на земельній ділянці з кадастровим номером :07:026:0001 позивачем зведено нежитлову будівлю, орієнтовною площею 30 кв.м. без документів, що надають право на виконання будівельних робіт, без проектної документації, без забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду.

За результатами проведеної перевірки Інспекцією складено акт від 07.05.2018 №346/396-А та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 07.05.2018 № 346/396-Пр-У, у термін до 07.07.2018.

Згідно наказу про проведення перевірки від 06.08.2018 № 374 та направлення від 06.08.2018 № 869-Н з метою перевірки виконання вимог припису від 07.05.2018 № 346/396-Пр-У фахівцями Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради у період з 14.08.2018 по 28.08.2018 проведена позапланова перевірка на об`єкті "Нежитлові будівлі по просп. Льва Ландау, 33 у м. Харкові". У ході перевірки встановлено, що об`єкт - самочинно збудована будівля орієнтовною площею 30 кв.м. на земельній ділянці з кадастровим №:07:026:0001 знаходиться в незмінному стані.

За результатами проведеної перевірки фахівцями Інспекції ДАБК Департаменту територіального контролю Харківської міської ради 28.08.2018 року складено відповідний акт № 869-А та припис від 28.08.2018 859-Пр-У.

Стосовно ТОВ «Харків-Капітал» складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.08.2018, згідно якого ТОВ "Харків-Капітал" визнано винним у правопорушенні, визначеному абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", яким розгляд справи призначено у приміщенні Інспекції на 11.09.2018.

Розглянувши матеріали перевірки 11.09.2018 начальником Інспекції винесено постанову від 11.09.2018 № 41/2477/0/250-18-П, якою у зв`язку із встановленими порушеннями на ТОВ «Харків-Капітал» накладено штраф у розмірі 27615,00 грн.

Не погоджуючись з приписами про наявність правопорушення у сфері містобудування, постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, вважаючи їх протиправними незаконними та необґрунтованими, позивач звернувся з позовом до суду.

Відмовивши у задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку, що наведені у позовній заяві доводи є безпідставними, а тому адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Капітал" до Харківської міської ради, Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про визнання протиправними та скасування приписів і постанови задоволенню не підлягає.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Закон спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ч. 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно ч. 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

На виконаннястатті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Кабінет Міністрів України своєю Постановою від 23 травня 2011 року № 553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі Порядок №553).

У силу вимог пункту 7 Порядку №553 підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до п. 9 Порядку №553 Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до п.11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п.12 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, серед іншого, у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Згідно п.п.16-19 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Уразі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

З аналізу вищевикладених норм вбачається, що зазначений у пункті 7 Порядку №553 перелік підстав для проведення позапланової перевірки є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.

Таким чином, згідно вимог чинного законодавства, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та постанова про притягнення до відповідальності суб`єкта містобудівної діяльності.

Крім того, за результатами такої перевірки суб`єктів містобудування мають право отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки та приписом.

Матеріалами справи встановлено, що 07.05.2018р. за результатами позапланової перевірки відповідачем складено Акт перевірки №346/396-А та видано Припис № 346/396- Пр-У про усунення порушень у сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил щодо нежитлової будівлі орієнтовною площею 30,0 кв.м, до якої ТОВ «Харків-Капітал» не було представлено документа про надання права на виконання будівельних робіт, проектної документації, документів щодо авторського та технічного нагляду під час будівництва.

Разом з цим, відповідач-2, вказавши нормативно-правові акти, які порушено а саме: п. 3 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 2 п. 5, п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 13.04.2011 року №466, ч. 1, 3 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 903, ч. 1, 2 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 903, ч. 1 ст. 9, ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність», та вказавши термін виконання припису до 07.07.2018р., не зазначає вимоги щодо способу усунення порушення.

Матеріали справи свідчать, що згідно наказу про проведення перевірки від 06.08.2018 № 374 та направлення від 06.08.2018 № 869-Н, з метою перевірки виконання вимог припису від 07.05.2018 року № 346/396-Пр-У, фахівцями Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради у період з 14.08.2018 по 28.08.2018 проведена позапланова перевірка на об`єкті "Нежитлові будівлі по просп. Льва Ландау, 33 у м. Харкові". У зв`язку із тим, що припис Інспекції про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 07.05.2018 №346/396-Пр-У підприємством позивача не виконано, 28.08.2018 Інспекцією видано позивачу повторний припис від 28.08.2018 859-Пр-У.

Однак, знову, відповідач-2 вказавши нормативно-правові акти, які порушено а саме: пп. «а» п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп. 3 п.11 та абз. 4 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, та вказавши термін виконання до 28.10.2018р., не зазначає способу усунення порушення.

Тобто, ані приписом від 07.05.2018 року № 346/396-Пр-У, ані приписом від 28.08.2018 859-Пр-У не встановлено, в який спосіб позивач має усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зокрема, не вказано, що вказані порушення мають бути усунуті шляхом знесення самовільно побудованої нежитлової будівлі чи в будь-який інший спосіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбаченіКонституцієюта законами України.

Відповідно до положень ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Отже, положення ч. 1ст. 38 Закону встановлює перелік юридичних фактів, які обумовлюють виникнення у органу державного архітектурно-будівельного контролю повноваження на пред`явлення позову про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсації витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Зокрема, пред`явленню органом державного архітектурно-будівельного контролю позову передують такі дії: 1) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 2) визначення такого об`єкту як такого, що його перебудова з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб є неможливою; 3) внесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 4) встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку.

Тягар доказування наявності вказаних фактів та умов покладається на субєкті владних повноважень, що звертається до суду, а їх перевірка покладена на суд.

Колегія суддів звертає увагу, що зверненню суб`єкта владних повноважень з адміністративним позовом про зобов`язання знести самочинне будівництва передує саме наявність вищезазначених обставин.

При цьому, знесення самочинного будівництва є крайньою мірою, яка передбачена законом, і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради з позовом про знесення самочинно збудованого об`єкта в порушення ч. 1 ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" до суду не зверталась.

Тобто, колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції про дотримання відповідачем-2 встановленого законом порядку проведення позапланових перевірок.

Колегія суддів звертає увагу на правову позицію, неодноразово висловлену, як Верховним Судом України у постанові від 27.01.2015 у справі № 21-425а14, так і у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі № 821/1157/16, від 05.02.2019 у справі № 2а-10138/12/2670, від 04.02.2019 у справі № 807/242/14, від 13.10.2020 згідно з якою, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу, порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої.

Крім того, колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги, що ТОВ "Харків-Капітал" не є суб`єктом містобудування, не являється і не був замовником будівництва спірної нежитлової будівлі, а тому застосування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності неправомірні.

Як встановлено матеріалами справи, АЗС № 102 придбана позивачем на підставі Акту № 995/11-3 від 22.12.2003р. про купівлю рухомого і нерухомого майна на аукціоні з продажу арештованого майна, затвердженого відділом ДВС Дзержинського РУЮ м. Харкова. В відоцтві про право власності від 22.12.2003р., зареєстрованому в реєстру за №9441, виданому приватним нотаріусом Базилевич В.А., вказано, що АЗС № 102, розташована за адресою: м. Харків, проспект 50 ти річчя СРСР (нова назва Льва Ландау), 33, складається з нежитлової будівлі літера А-1 площею 77,1кв.м і нежитлової будівлі літера Б-1 площею 282,6 кв.м., а спірна нежитлова будівля, щодо якої відповідачем-2 неправомірно застосовані штрафні санкції, до складу придбаної позивачем автозаправочної станції, не входила, але знаходилась поруч з придбаними будівлями.

Спірна нежитлова будівля була розташована на земельній ділянці, власником якої була Харківська міська рада, а на теперішній час Територіальна громада міста Харкова, до укладення 10.11.2005г. договору оренди землі з ТОВ "Харків-Капітал" (per. № 69891/05), що підтверджується схемою земельної ділянки, наявною в цьому договорі оренди, Технічним паспортом на АЗС № 102, виготовленим Харківським ГорБТИ 10.02.1997г. на замовлення первісного власника - ВАТ "Харківнафтопродукт", Державним актом на землю, серія ХР- 34-01-001680, виданим 07.05.1998г. на цю земельну ділянку площею 0,6761га з урахуванням спірної нежитлової будівлі, Технічним звітом щодо інвентаризації земельної ділянки АЗС №2 (пізніше 102) за 1994г., на якому ця будівля була відображена побудованою, рішенням виконкому Харківської міськради від 27.02.1962г. № 31/141.

Вказані документи свідчать про те, що спірна будівля не є самочинно побудованою, оскільки у первісного власника було рішення на будівництво, реконструкцію, державний акт на землю, в тому числі і під цю будівлю.

Зображення спірної будівлі на документах в період до придбання АЗС № 102 позивачем, підтверджується висновком експерта № 15790 від 15.05.2020р.

Крім того, до апеляційної скарги, на підтвердження існування спірної будівлі, позивачем надано: паспорти автозаправних станцій №2 від 27.03.1984р.та № 51 від 06.1988р.(спірна будівля) по пр. 50 -річчя СРСР, 33 (нова назва пр. Льва Ландау, 33); план реконструкції АЗС № 2, 1987р., виготовлені Харківським управлінням АЗС Держкомнафтопродукт УРСР, правонаступником якого був ВАТ «Харківнафтопродукт»; акт обстеження спірної земельної ділянки від 16.09.201З року. з фото, здійсненний Департаментом земельних відносин Харківаської міської ради для подання на сесії про затвердження проекту землевідведення ТОВ «Харків-Капітал» по пр. 50-річчя СРСР, 33.

Разом з цим, відповідно договору оренди землі від 10.11.2005 року, земельна ділянка передана в оренду для обслуговування автозаправної станції, а не для будівництва чи реконструкції. Тобто, земельна ділянка під АЗС № 102 не відводилась позивачу для забудови, а використовується для експлуатації автозаправної станції в тому складі нежитлових будівель, власником яких є ТОВ «Харків- Капітал», а саме, будівель літ. А-1 та літ.Б-1, а спірна будівля до них не відноситься. Як свідчить паспорт № 51 від 06.1988р. Харківського управління АЗС Держкомнафтопродукт УРСР, правонаступником якого був ВАТ «Харківнафтопродукт», будівля 24кв.м. ( у висновку експерта № 15790 від 15.05.2020р. - 24,4кв.м) була побудована в ході реконструкції АЗС № 2 в 1988році як АЗС, яка відпускала нафтопродукти за гроші населенню та в подальшому припинила свою діяльність і на момент продажу не функціонувала, та ймовірно тому не була включена в інвентаризацію 1997року, а в подальшому до продажу 07.05.2002р. з ТОВ «Харківська нафтова компанія», 22.12.2003р. з ТОВ «Харків-Капітал».

З огляду на викладене, саме Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», визначено обов`язок суб`єкта владних повноважень, у даному випадку - Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради видати особі, що здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності з визначенням строку для добровільного виконання припису.

Наступним обов`язком суб`єкта владних повноважень, який необхідно виконувати у разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, є подання позову до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Відповідно до ст.376 ЦК України право на звернення до суду з позовом про знесення або перебудову самочинно збудованого об"єкта нерухомості мають як органи державної влади так і органи місцевого самоврядування.

Таким чином, допущені органом державного архітектурно-будівельного контролю процедурні порушення призвели до невірного встановлення обставин порушення та застосування відповідних санкцій.

З врахуванням наведеного, виявлені та оформлені з порушенням законодавства результати перевірки не можуть бути покладені в основу прийняття рішень відповідного компетентного органу, зокрема, постанови про притягнення позивача до відповідальності за порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Враховуючи викладене, колегія суддів зазначає про обгрунтованість позовних вимог та наявність підстав для їх задоволення.

Щодо стягнення судових витрат, понесених позивачем, то колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи викладене, переглянувши рішення суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржуване рішення з вищенаведених підстав підлягає скасуванню з прийняттям постанови про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно ч. 6 ст. 139 КАС України якщо суд апеляційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд ухвалить нове рішення, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Колегія суддів зазначає, що позивачем понесені судові витрати зі сплати судового збору за подання позову та апеляційної скарги, відповідно до платіжного доручення №2086 на суму 1841,00 грн., платіжного доручення №425 на суму 6591,00 грн.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку про необхідність стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Харків-Капітал» витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору в сумі 8432 грн.

Згідно ч.ч. 1-4 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно п. 1, 4 ч. 1 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що при прийнятті рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07 жовтня 2020 у справі №638/14202/18 суд дійшов помилкових висновків щодо встановлення обставин справи і помилково застосував норми матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Капітал" задовольнити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.10.2020 по справі № 638/14202/18 скасувати.

Прийняти постанову, якою позов товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Капітал" до Харківської міської ради, Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про визнання протиправним та скасування приписів і постанови задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати винесені Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради:

- припис №346/396-Пр-У про усунення порушень у сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил від 07.05.2018 р.;

- припис №869-Пр-У про усунення порушень у сфері містобудування, будівельних норм, стандартів і правил від 28.08.2018 р.;

- постанову №41/2477/0/250-18-П від 11.09.2018 р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівельної діяльності у сумі 27615 грн.

Стягнути з рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (майдан Конституції, 7, м. Харків, 61003, ) на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Харків-Капітал" (просп. Льва Ландау, 33, м. Харків, 61105, ) судовий збір у розмірі 8432 (вісім тисяч чотириста тридцять дві) грн.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)О.М. Мінаєва
Судді(підпис) (підпис) В.А. Калиновський О.В. Присяжнюк

Повний текст постанови складено 02.04.2021 року