Справа № 160/15758/20
Суддя: Луніна Олена Станіславівна
Дата ухвалення: 2021-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Луніної О.С., розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Павлоградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу,-
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 322 від 27.10.2020 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського Павлоградського ВП ГУНП, інспектора з ювенальної превенції відділення превенції, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 ».
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.02.2021 року залучено до участі у справі в якості другого відповідача Павлоградський районний відділ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Поліцейський відділу реагування патрульної поліції Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області сержант поліції ОСОБА_8 та поліцейський відділу реагування патрульної поліції Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області рядовий поліції ОСОБА_9 надали аналогічні пояснення.
Також, було опитано громадянина ОСОБА_10 , який пояснив, що 21.09.2020 о 12:30 він прийшов до амбулаторії загальної практики та сімейної медицини № 8, для проходження флюорографії, перед ним зайшов громадянин, який представився медичним працівниками, працівником поліції, відмовившись одягати захисну маску, на зауваження медичних працівників та громадян покинути кабінет, не реагував, покидати кабінет флюорографії відмовився, чим затримав чергу на одну годину, в період цього часу ним було повністю блокована робота кабінету флюорографії.
Аналогічно, було опитано громадянку ОСОБА_11 , яка пояснила, що 21.09.2020 о 12:45 вона знаходилась в амбулаторії загальної практики та сімейної медицини № 8, та чекала своєї черги для проходження флюорографії. До кабінету флюорографії зайшов невідомий чоловік, який представився медичним працівникам, працівником поліції, був без захисної маски та на будь-які зауваження відвідувачів та працівників лікарні не реагував, поводив себе неадекватно та протягом 40 хв. Не виходив з кабінету флюорографії, чим паралізував прийом громадян , в черзі знаходились літні люди та діти.
В результаті аналізу зібраних матеріалів службового розслідування, дисциплінарною комісією Павлоградського ВП ГУНП встановлено наявність дисциплінарного проступку, порушень вимог п. 3, 4 розділу ІV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВ України від 09.11.2016 року № 1179, в діях старшого інспектора з ювенальної превенції відділу превенції Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , у зв`язку з чим останнього наказом Павлоградського ВП ГУНП від 27.10.2020 року № 322 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді догани. Відповідно до положень ст. 19 Дисциплінарного статуту начальником Павлоградського ВП ГУНП, при визначенні виду дисциплінарного стягнення ОСОБА_1 , було враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо. Крім того, дисциплінарною комісією Павлоградського ВП ГУНП було враховано, що ОСОБА_1 за час служби в ОВС України та Національній поліції України неодноразово, а саме 7 разів притягувався до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни. Відтак, при застосуванні до позивача дисциплінарного стягнення у виді догани начальник Павлоградського ВП ГУНП діяв у межах повноважень, у спосіб та в порядку, передбаченому чинним законодавством.
29.03.2021 року судом отримано відповідь позивача на відзив Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Павлоградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому позивач зазначає про безпідставність доводів відповідачів та наполягає на задоволенні позовних вимог. Зазначає, що підстав для виклику поліції не було, бо публічний порядок не порушувався, а медична сестра не виконувала свої посадові обов`язки та не діяла у спосіб, визначений законом, про що вказано в позовній заяві. І тому, позивач змушений був попередити її про наслідки її неправомірної позиції щодо ОСОБА_1 , як людини та громадянина, бо на той час він не представляв орган та не виконував покладених на нього у зв`язку з цим повноважень, а був вихідним після добового чергування. Бесіда позивача з медичною сестрою ОСОБА_2 була проведена без спричинення останній будь-якого фізичного болю. Також позивач заперечує, що нібито представився працівником поліції, а лише надав медичній сестрі персональні дані з посвідчення для внесення інформації до журналу медичної установи. Позивач вважає, що обставини, викладені у відзиві є наклепом на нього. З приводу перебування в приміщенні без маски, позивач виклав свою позицію у позовній заяві, до того ж, за результатами службового розслідування, то він не був притягнений до дисциплінарної відповідальності за порушення санітарних норм, в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення.
Справа розглядається судом в порядку спрощеного провадження за приписами статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з приписів ч. 2 ст. 2 КАС України, якою визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суду перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо.
Так, судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 з 2003 року перебував на службі в органах внутрішніх справ та в Національній поліції України, з 17.08.2020 року займав посаду інспектора з ювенальної превенції сектору превенції Павлоградського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області.
З 01.03.2021 року займає посаду інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 3 Синельниківського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області.
Наказом Павлоградського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області «Про організацію проведення службового розслідування» № 295 від 01.10.2020 року, призначено проведення службового розслідування за фактом порушення санітарно-протиепідеміологічних правил і норм, передбаченим Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб» та можливих неправомірних дій, інспектором з ювенальної превенції відділу превенції Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1
27 жовтня 2020 року затверджено Висновок про результати службового розслідування за фактом можливого порушення протиепідеміологічних правил і норм, передбаченим Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб» та можливих неправомірних дій, інспектором з ювенальної превенції відділу превенції Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 .
Виїздом на місце події було встановлено, що пацієнтом, на якого надійшло звернення на спецлінію 102, виявився працівник поліції, а саме, інспектор з ювенальної превенції Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 . Медичний працівник ОСОБА_2 написала заяву до керівництва Павлоградського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області, в якій зазначила, що просить прийняти міри до ОСОБА_1 1982 р.н., який у амбулаторії загальної практики та сімейної медицини № 8 м. Павлограда, в кабінеті флюорографії відмовився одягати захисну маску та при спробі заявниці взяти у ОСОБА_1 його амбулаторну картку, задля відміни запису про проходження флюорографії, останній почав викручувати руку їй, чим спричинив фізичний біль останній.
При опитуванні медична сестра амбулаторії загальної практики та сімейної медицини № 8 м. Павлограда ОСОБА_2 пояснила, що 21.09.2020 вона знаходилась на робочому місці в амбулаторії загальної практики та сімейної медицини № 8 м. Павлограда в кабінеті флюорографії №8. До кабінету зайшов пацієнт без захисної маски, вона зробила йому зауваження на те, що він знаходиться в лікарні без захисної маски та поки він її не одягне, вона не має права йому зробити обстеження, у відповідь він сказав, що вона злочинка та працювати в медичному закладі не буде, бо порушує закон та за це буде нести кримінальну відповідальність, далі сів на стіл і відповів, що не вийде з кабінету поки йому не зроблять флюорографію. З 12.27 по 13.31 ОСОБА_1 не покидав кабінет флюорографії, у зв`язку з його діями не можливо було прийняти інших пацієнтів. Весь час погрожував медичним працівникам, які знаходились у кабінеті, в цей час вона вирішила викликати працівників поліції, саме тоді пацієнт пред`явив своє службове посвідчення працівника поліції. Коли прибув на місце події екіпаж поліції, вони з ним провели бесіду. ОСОБА_2 вирішила віддати ОСОБА_1 грошові кошти у сумі 55 гривень, які він заплатив для проведення обстеження, але натомість хотіла у нього забрати амбулаторну картку, для зняття відмітки про проходження флюорографічного обстеження. Неочікувано він схопив її за руку та почав викручувати, чим спричинив фізичний біль. Після вмовлянь працівниками поліції, про виконання вимог щодо карантинних заходів, о 13.31 він вийшов з кабінету № 8 та пішов у невідомому їм напрямку. Рука, яку покрутив гр. ОСОБА_1 боліла декілька днів, але за медичною допомогою ОСОБА_2 не зверталась. Остання зазначила, що поведінка гр. ОСОБА_1 , який представився працівником поліції неприпустима та не відповідає етиці поведінки поліцейського.
При опитуванні медична сестра амбулаторії загальної практики та сімейної медицини № 8 м. Павлограда ОСОБА_6 пояснила, що 21.09.2020 о 12.30 вона знаходилась на робочому місці, цього ж часу до кабінету флюорографії зайшов ОСОБА_1 , який представився працівником поліції. Під час знаходження в кабінету флюорографії перебував без захисної маски та на будь-які зауваження вдягнути маску, реагував агресивно та чинив сварку, чим створив чергу до кабінету флюорографії та протягом однієї години не виходив з нього. ОСОБА_1 принципово не вдягав захисну маску та казав, що працівники медичного закладу не змусять його вдягнути захисну маску.
Під час проведення перевірки, для з`ясування всіх обставин події, також було здійснено перегляд відеозапису з нагрудної боді-камери поліцейських ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які 21.09.2020 прибули на місце події.
Опитаний інспектор відділу реагування патрульної поліції Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_7 , пояснив наступне: 21.09.2020 о 13.45 під час несення служби, надійшов виклик за адресою: м. Павлоград, вул. Нова, 1, амбулаторія загальної практики та сімейної медицини № 8, за фактом порушення правил щодо карантинних заходів. Прибувши на місце події у кабінет флюорографії, знаходився ОСОБА_1 , який є діючим працівником поліції Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, про що самостійно пред`явив посвідчення працівника поліції на своє ім`я, заявниці ОСОБА_2 , яка є медичним працівником амбулаторії загальної практики та сімейної медицини № 8 та обслуговує громадян, які звернулись до медичного закладу з потребою у проходженні флюорографії.
ОСОБА_1 знаходився в амбулаторії загальної практики та сімейної медицини № 8 та, зокрема, у кабінеті флюорографії без захисної маски, на неодноразові прохання медичних працівників кабінету флюорографії, одягти захисну маску, відповідав відмовою та не реагував на зауваження. На прохання ОСОБА_2 покинути кабінет флюорографії, ОСОБА_1 також не реагував, чим зупинив діяльність кабінету флюорографії та створив велику чергу, у якій знаходились літні люди та громадяни з дітьми.
З працівником поліції ОСОБА_1 у кабінеті флюорографії, протягом 15 хв. проводилась профілактична бесіда працівниками поліції про дотримання правил карантину, після чого останній самостійно покинув амбулаторію загальної практики та сімейної медицини № 8.
Поліцейський відділу реагування патрульної поліції Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області сержант поліції ОСОБА_8 та поліцейський відділу реагування патрульної поліції Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області рядовий поліції ОСОБА_9 надали аналогічні пояснення.
12.10.2020 за вн. № 3353 до канцелярії Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області на ім`я начальника Павлоградського ВП надійшов рапорт від інспектора з ювенальної превенції відділу превенції Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , в якому зазначено наступне:
«Доводжу до Вашого відома, що відповідно до пп. 5 ч. 2 ст. 8 «Права суб`єкта персональних даних», ЗУ «Про захист прав персональних даних», цим рапортом я пред`являю вмотивовану вимогу володільцю персональних даних із запереченням проти обробки своїх персональних даних та використання в службових документах органу (підрозділу) поліції в тому числі в рамках проведення службового розслідування на підставі наказу № 295 від 01.10.2020 ГУНП в Дніпропетровській області в Павлоградському ВП.
Відповідно до ч. 4 ст. 10 вищезгаданого закону «Відомості про особисте життя фізичної особи не можуть використовуватись як чинник, що підтверджує чи спростовує її ділові якості».
Відповідно до ст. 124 Конституції України «Правосуддя в Україні здійснюють виключно суди». При цьому, посадова особа діє виключно у спосіб передбачений Конституцією та законами України.»
При опитуванні ОСОБА_10 пояснив, що 21.09.2020 о 12.30 він прийшов до амбулаторії загальної практики та сімейної медицини № 8, для проходження флюорографії, перед ним зайшов громадянин, який представився медичним працівникам, працівником поліції, відмовившись одягати захисну маску, на зауваження медичних працівників та громадян покинути кабінет не реагував, покидати кабінет флюорографії відмовився, чим затримав чергу на одну годину, в період цього часу ним було повністю блоковано роботу кабінету флюорографії.
При опитуванні ОСОБА_11 пояснила, що 21.09.2020 о 12.45 вона знаходилась в амбулаторії загальної практики та сімейної медицини № 8, та чекала своєї черги для проходження флюорографії. До кабінету флюорографії зайшов невідомий чоловік, який представився медичним працівникам, працівником поліції, був без захисної маски та на будь-які зауваження відвідувачів та працівників лікарні не реагував, поводив себе неадекватно та протягом 40 хв. Не виходив з кабінету флюорографії, чим паралізував прийом громадян, в черзі знаходились літні люди та діти.
Положеннями ст. 8 ЗУ «Про захист населення від інфекційних хвороб» передбачено, що фінансування профілактичних та протиепідеміологічних заходів здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України та місцевих бюджетів, а у випадках передбачених законом, - за рахунок коштів підприємств, установ і організацій незалежно від форм власності, а також коштів фізичних осіб, ст. 3 ЗУ «Про забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення» - фінансування санітарних і протиепідеміологічних заходів, а також забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя, інших програм, спрямованих на профілактику захворювань населення, здійснюється за рахунок державного і місцевого бюджетів, коштів підприємств, установ та організацій, а також позабюджетних коштів.
07.11.2015 ОСОБА_1 склав та особисто підписав присягу працівника Національної поліції України, затверджену Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VІІІ. За змістом якої, поліцейський зобов`язаний вірно служити Українському народові, дотримуватись Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.
Таким чином, аналізуючи зібрані з даного приводу матеріали службового розслідування, пояснення осіб, які були учасниками даного факту, встановлено, що факти порушення санітарно-епідеміологічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб» та неправомірних дій, інспектором з ювенальної превенції відділу превенції Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 знайшли своє підтвердження.
У Висновку про результати проведення службового розслідування від 27.10.2020 року запропоновано:
1. Службове розслідування за фактом порушення санітарно-протиепідеміологічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб» та неправомірних дій, інспектором з ювенальної превенції Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 вважати закінченим, а факти такими, що знайшли своє об`єктивне підтвердження.
2. За порушення службової дисципліни, недотримання р. ІV п. 3, 4 «Правил етичної поведінки поліцейських», що виразилось у недотриманні принципів діяльності поліції та вчиненні дій не сумісних з вимогами етичних якостей поліцейського, приниження авторитету та рівня довіри населення до органу Національної поліції України, а саме у допущенні неввічливого та не етичного поводження з громадянами, погрозами та застосуванні насильства (фізичного болю) відносно іншої особи, а саме працівника медичної установи ОСОБА_2 застосувати до інспектора з ювенальної превенції Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани.
3. Начальнику відділу превенції Павлоградського ВП ГУНП ( ОСОБА_12 ), дотримуючись вимог розділу ІІ Конституції України, здійснити відвідування за місцем мешкання підлеглого поліцейського старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 для вивчення побутових умов поліцейського, його соціальної захищеності, як складових, що впливають на морально-психологічний стан, також зі старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 провести роз`яснювальну роботу, щодо дотримання протиепідеміологічних заходів, відповідно до постанови КМУ від 22.07.2020 №641 та виконання вимог вказівок НПУ, ГУНП, попередити його, що у разі недотримання зазначених правил, його буде притягнуто до адміністративної відповідальності, згідно чинного законодавства.
Наказом Павлоградського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області від 27.10.2020 № 322 за порушення службової дисципліни, недотримання р. ІV п. 3,4 «Правил етичної поведінки поліцейських», що виразилось у недотриманні принципів діяльності поліції та вчиненні дій не сумісних з вимогами етичних якостей поліцейського, приниження авторитету та рівня довіри населення до органу Національної поліції України, а саме у допущенні неввічливого та не етичного поводження з громадянами, погрозами та застосуванні насильства (фізичного болю) відносно іншої особи, а саме працівника медичної установи ОСОБА_2 , застосовано до інспектора з ювенальної превенції відділу превенції Павлоградського ВП ГУНП а Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани.
Позивач, вважаючи наказ про притягнення його до дисциплінарної відповідальності протиправним, звернувся до суду з позовною заявою.
Розглядаючи даний спір по суті заявлених позовних вимог та надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Закон України «Про Національну поліцію» (далі Закон №580-VIII) визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.
Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Поняття службової дисципліни закріплено у ст.1 Дисциплінарного Статуту, де зазначено, що службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Частиною 3 ст.1 Дисциплінарного Статуту вказано, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:
1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;
3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;
4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;
5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;
6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;
7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;
8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;
9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;
10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;
11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;
12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;
13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;
14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Відповідно до пунктів 1, 2 ч.1 ст.18 Закону № 580-VIII, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейський, затверджених Наказ Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179 (далі Правила № 1179), серед іншого, повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
За приписами п. 2 розділу IV Правил № 1179 незалежно від посади чи звання у відносинах із населенням поліцейський зобов`язаний:
бути тактовним та доброзичливим;
висловлювати вимоги чи зауваження, що стосуються особи, у ввічливій та переконливій формі;
надати можливість особі висловити власну думку;
до всіх потерпілих від злочинів або інших правопорушень проявляти повагу, охороняти їх безпеку та право на невтручання в особисте життя.
Водночас вимогам п. 3 Правил № 1179 встановлено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.
При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику.
Згідно із ч. 4 Правил № 1179 поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.
Згідно із ч.1-2, 10 із ст.14 Дисциплінарного статуту службовим розслідуванням є діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України, затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року №893 (далі Порядок №893), визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Відповідно до п.1 розділу II Порядку №893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Отже, отримання начальником Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області заяви ОСОБА_2 про прийняття мір до гр. ОСОБА_1 , є достатньою підставою для призначення та проведення службового розслідування.
Відповідно до п. 4 розд. V «Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією» Порядку №893 службове розслідування має встановити:
- наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;
- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;
- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;
- обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;
- відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
- вид і розмір заподіяної шкоди;
- причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Так, під час службового розслідування дисциплінарна комісія Павлоградського ВП ГУНП перевіряла дотримання позивачем вимог, що пред`являються до поліцейських та наявність в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку.
За приписами ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.
Згідно із ч. 1 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Згідно із ст.12 Дисциплінарного Статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ст.11 Дисциплінарного Статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Частинами 1-3 ст.13 Дисциплінарного Статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
4) попередження про неповну службову відповідність;
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;
6) звільнення з посади;
7) звільнення із служби в поліції.
11.03.2020 року Всесвітня організація охорони здоров`я (ВООЗ) оголосила пандемію коронавірусу в світі.
Пандемія - сильна епідемія, яка характеризується поширенням інфекційного захворювання на всій території країни, територію суміжних держав, а іноді й багатьох країн світу. Пандемія оголошується тоді, коли з`являється новий вірус і поширюється по всьому світу, а населення немає імунітету до вірусу, а також ефективних засобів профілактики, тобто вакцинації та лікування.
Закон України «Про захист населення від інфекційних хвороб» визначає правові, організаційні та фінансові засади діяльності органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, спрямованої на запобігання виникненню і поширенню інфекційних хвороб людини, локалізацію та ліквідацію їх спалахів та епідемій, встановлює права, обов`язки та відповідальність юридичних і фізичних осіб у сфері захисту населення від інфекційних хвороб.
За приписами ст. 1 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» інфекційні хвороби - розлади здоров`я людей, що викликаються живими збудниками (вірусами, бактеріями, рикетсіями, найпростішими, грибками, гельмінтами, кліщами, іншими патогенними паразитами), продуктами їх життєдіяльності (токсинами), патогенними білками (пріонами), передаються від заражених осіб здоровим і схильні до масового поширення.
Відповідно до статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 року, постановою КМУ від 11.03.2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» установлено з 12 березня на усій території України карантин.
За приписами п. 10 постанови Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 р. № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», яка діяла на час виникнення спірних правовідносин (21.09.2020) на території України на період дії карантину забороняється перебування в громадських будинках і спорудах, громадському транспорті без вдягнутих засобів індивідуального захисту, зокрема респіраторів або захисних масок, що закривають ніс та рот, у тому числі виготовлених самостійно.
Однак, ігноруючи вказані обмеження у зв`язку із поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, ОСОБА_1 21.09.2020 року, всупереч вимогам чинного законодавства, у медичному закладі (громадській споруді) перебував без респіратора або захисної маски, що підтверджено і самим позивачем у позовній заяві, що підтверджується матеріалами службового розслідування.
Крім того, в амбулаторії позивач поводив себе у спосіб, що суперечить встановленим Правилами етичної поведінки поліцейських, а саме, представився працівником поліції, продовжував порушувати приписи постанови КМУ № 641, вів себе неввічливо до працівника медичного закладу та затримав чергу до флюорографічного кабінету, чим порушив норми професійної етики.
За результатом службового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, який виразився у недотриманні принципів діяльності поліції та вчиненні дій не сумісних з вимогами етичних якостей поліцейського, приниження авторитету та рівня довіри населення до органу Національної поліції України, а саме у допущенні неввічливого поводження з громадянами.
Приписами п. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно з п. 3 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:
1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;
3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень.
Статтею 74 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:
«Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
Згідно з п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказ Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:
неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;
неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.
Отже, вище вказаними нормами чинного законодавства передбачено, що поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої посадові обов`язки, дотримуватись Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, сумлінно виконувати свої службові обов`язки, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського.
Проте, як зазначив відповідач, з висновками якого погоджується суд, ОСОБА_1 вчинив дії, що призвели до приниження авторитету Національної поліції України.
Доводи позивача щодо порушення відповідачем порушено Закон України «Про захист персональних даних», суд оцінює критично, з огляду на таке.
За приписами ст. 1 Закону України «Про захист персональних даних» цей Закон регулює правові відносини, пов`язані із захистом і обробкою персональних даних, і спрямований на захист основоположних прав і свобод людини і громадянина, зокрема права на невтручання в особисте життя, у зв`язку з обробкою персональних даних. Цей Закон поширюється на діяльність з обробки персональних даних, яка здійснюється повністю або частково із застосуванням автоматизованих засобів, а також на обробку персональних даних, що містяться у картотеці чи призначені до внесення до картотеки, із застосуванням неавтоматизованих засобів.
Позивач, як працівник поліції склав присягу, перебуває на державній службі особливого та безперервного характеру зі спеціальними умовами, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, зобов`язаний за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час дотримуватись норм професійної етики.
Таким чином, до спірних правовідносин, які регулюються Законом України «Про Національну поліцію», Дисциплінарним статутом Національної поліції України, Правилами етичної поведінки поліцейських, тому Закон України «Про захист персональних даних» до цих правовідносин застосуванню не підлягає.
Суд звертає увагу, що в силу статей 1, 2 Дисциплінарного статуту підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, інших нормативно-правових актів, а також Присяги поліцейського.
Таким чином, судом встановлено, що, відповідачем правомірно було накладено дисциплінарне стягнення, оскільки вище вказані дії позивача не узгоджуються з високим званням поліцейського, встановленого Законом України «Про Національну поліцію», Дисциплінарним статутом Національної поліції України, Правилами етичної поведінки поліцейських.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що наказ Павлоградського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 322 від 27.10.2020 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського Павлоградського ВП ГУНП, інспектора з ювенальної превенції відділення превенції, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 » прийнятий у спосіб, на підставі і у межах, передбачених Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (частина 1статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України).
Відповідно до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Враховуючи сукупність викладених обставин, системно проаналізувавши норми законодавства, оцінивши наявні докази у їх сукупності при безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, за результатами з`ясування обставини у справі та їх правової оцінки, суд дійшов висновку про відсутність законних підстав для задоволення позовних вимог.
Згідно із статтею 139 Кодексу адміністративного судочинства України, розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись ст.ст. 77, 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд,
У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Павлоградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.С. Луніна