Справа № 640/9636/20
Суддя: Чаку Євген Васильович
Дата ухвалення: 2021-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/9636/20 Суддя (судді) першої інстанції: Григорович П.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Чаку Є.В.,

суддів: Федотова І.В., Коротких А.Ю.

за участю секретаря Ковтун К.В.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 грудня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м.Києва про визнання протиправним та скасування рішення №274 від 08.04.2020, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м.Києва про визнання протиправним та скасування індивідуального акту - рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 08.04.2020 № 274, відповідно до якого ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк шість місяців.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 грудня 2020 року відмовлено у задоволенні позову.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позов. В обґрунтування скарги апелянт зазначив, що оскаржуване рішення є незаконним, таким, що пiдлягає скасуванню у зв`язку з допущеними судом порушеннями норм матеріального права i процесуального закону. На переконання апелянта суд не дав жодної оцiнки доводам позивача i наданим позивачем доказам. Судом проiгнорованi приписи статті 7 Кодексу адміністративного судочинства щодо джерел права, якi застосовуються судом при вирiшеннi справи. Суд, усупереч положенням закону поклав на позивача обов`язок доведення factum negantis, звiльнивши вiдповідача вiд будь-якого обов`язку доказування.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач зазначив, що суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення повно, всебічно та об`єктивно з`ясував обставини справи, правильно застосував норми матеріального та процесуального права, а тому рішення є законним та обґрунтованим.

Оскільки апеляційна скарга подана на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного (в порядку письмового) позовного провадження, колегія суддів, керуючись пунктом 3 частини 1 статті 311 КАС України, вирішила розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду необхідно залишити без змін, з наступних підстав.

Судом встановлено, що рішенням від 21.06.2011 № 13-11-14 Київської міської КДКА ОСОБА_1 було видано свідоцтво про право на заняття адвокатської діяльністю № 4560 від 21.06.2011.

Рішенням № 225 від 23.01.2020 дисциплінарної палати КДКА м. Києва порушено дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 .

У подальшому рішенням дисциплінарної палати КДКА м. Києва від 08.04.2020 № 274 позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, а саме застосовано дисциплінарне стягнення у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк шість місяців.

У вказаному рішенні зазначено, що адвокат ОСОБА_1 свідомо не виконує рішення Конференції адвокатів міста Києва від 08.10.2016, рішення Ради адвокатів України №154 від 17.05.2017, №227 від 15.11.2017 та продовжує приймати участь у діяльності організації, яка не є органом адвокатського самоврядування в місті Києві, створеного відповідно до Закону. На підставі викладеного дисциплінарна палата КДКА м.Києва дійшла до висновку, що адвокат ОСОБА_1 своїми діями вчинив дисциплінарний проступок, передбачений ст.ст.11,57 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ст.ст.12,65 Правил адвокатської етики.

Не погоджуючись з вказаним рішенням відповідача, позивач звернувся з адміністративним позовом до суду.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI) .

Згідно ч. 1, 2 ст. 2 Закону № 5076-VI адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до ст. 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно ст. 34 Закону № 5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону № 5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі (ст. 37 Закону № 5076-VI).

Судом встановлено, що 24.06.2019 Головою Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України Ізовітовою Л.П. було подано до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м.Києва заяву (скаргу) щодо поведінки адвоката ОСОБА_1 .

У вказаній заяві зазначалось, що адвокат ОСОБА_1 ігнорує рішення легітимних органів адвокатського самоврядування, безпідставно позиціонує себе як член Ради адвокатів міста Києва, ухиляється отримувати скаргу у поштовому відділенні. Вважаючи себе членом Ради адвокатів міста Києва ОСОБА_1 регулярно приймає участь у нібито «засіданнях Ради адвокатів міста Києва» щодо прийняття рішення про видачу/відмову у видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та інших пов`язаних з набуттям статусу адвоката питань, підтвердженням чому є публікації в інтернеті, в соціальній мережі Фейсбук на сторінці так званих «ГО «Рада адвокатів України», «Ради Адвокатів міста Києва», які не є офіційними сторінками у Фейсбуці легітимної Ради адвокатів України та на інших сторінках осіб, які безпідставно називають себе «Радою адвокатів міста Києва». Не виконуючи рішення Ради адвокатів України, порушуючи присягу адвоката України в частині дотримання верховенства права та законності, порушуючи Правила адвокатської етики, адвокат ОСОБА_1 здійснює ряд дій, які можуть мати ознаки дисциплінарних проступків.

Згідно ст. 38 Закону № 5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи. Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката (ч.1ст. 39 Закону № 5076-VI).

Відповідно до ч. 2 ст. 40 Закону № 5076-VI розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

За результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи (ч. 1 ст. 41 Закону № 5076-VI).

З матеріалів справи вбачається, що на підставі доручення голови Дисциплінарної палати КДКА м.Києва Рикова В.В. №224 від 09.07.2019 проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок позивача було доручено члену Дисциплінарної палати КДКА м.Києва ОСОБА_2 .

Останнім у свою чергу 19.07.2019 на робочу адресу позивача було направлено повідомлення разом із копією заяви (скарги).

Позивачем було проігноровано вимогу члена КДКА м.Києва Дерев`янчука В.А. та не надано письмових пояснень з приводу поданої заяви.

Розглянувши матеріали заяви та матеріали відповідної перевірки, дисциплінарна палата КДКА м.Києва дійшла висновку, що в діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку передбачені ст.ст.11, 57 Закону № 5076-VI, ст.ст. 12,65 Правила адвокатської етики, у зв`язку з чим прийняла рішення №225 від 23.01.2020 про порушення дисциплінарної справи відносно позивача.

Розгляд дисциплінарної справи було призначено на 20 лютого 2020 року.

20.02.2020 позивачем на засіданні дисциплінарної палати КДКА м.Києва було заявлено ряд відводів членам дисциплінарної палати, які було розглянуто та відмовлено у задоволенні останніх.

Також на засіданні позивач пояснив, що він не заперечує проти своєї участі у раді адвокатів міста Києва за адресою вул. Білоруська, проте зазначив, що він активно входив до її складу лише до 2018 року, далі він не приймав участі у роботі, а тому не розуміє предмет порушень встановлених щодо нього.

Розгляд дисциплінарної справи було зупинено та відкладено на 12 березня 2020 року.

12.03.2020 дисциплінарною палатою було поновлено провадження у дисциплінарній справі; прийнято до уваги клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду дисциплінарної справи та вирішено зупинити провадження по дисциплінарній справі й відкласти її розгляд на 08 квітня 2020 року.

08.04.2020 ОСОБА_1 на засідання дисциплінарної палати не з`явився, про причини неявки не повідомив. Клопотання про відкладення розгляду не надав.

У зв`язку з наведеними обставинами дисциплінарна палата поновила провадження у дисциплінарній справі та прийшла до одноголосного рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю на строк шість місяців.

Рішення дисциплінарної палати КДКА м. Києва від 08.04.2020 № 274 про притягнення до дисциплінарної відповідальності направлялось позивачу супровідним листом.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що процедурних порушень здійснення відносно позивача дисциплінарного провадження відповідачем вчинено не було.

Дисциплінарну справу, враховуючи рішення про зупинення розгляду справи, було розглянуто в межах відведеного строку, встановленого нормами Закону № 5076-VI, що свідчить про необґрунтованість доводів апелянта про порушення процедури прийняття рішення.

Щодо доводів апелянта про те, що склад відповідача ніколи не формувався конференцією адвокатів міста Києва, а конференція, датована 08.10.2016, взагалі не проводилась, слід зазначити наступне.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 46 Закону № 5076-VI адвокатське самоврядування здійснюється через діяльність конференцій адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), рад адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ревізійних комісій адвокатів регіонів (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої ревізійної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.

Відповідно до приписів ч. 1, 10, 11 ст. 50 Закону № 5076-VI Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою і діє відповідно до цього Закону, інших законів України та положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури.

Установчим документом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, яке затверджується Радою адвокатів України.

Відповідно до ч. 1 ст. 43 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що адвокатське самоврядування ґрунтується на принципах виборності, гласності, обов`язковості для виконання адвокатами рішень органів адвокатського самоврядування, підзвітності, заборони втручання органів адвокатського самоврядування у професійну діяльність адвоката.

Судом встановлено, що рішенням Ради адвокатів України від 11.06.2016 № 153 "Про затвердження висновку спеціальної тимчасової комісії з перевірки діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва" встановлено, що Київська міська Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (КМ КДКА) з 2008 року діє як створена фізичними особами громадська організація (витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань) і вказана обставина викликає обґрунтовані сумніви правомірної діяльності такої комісії також і відповідно до Закону України "Про адвокатуру", яким не було передбачено створення КДКА у такий спосіб (відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою і діє відповідно до цього Закону, інших законів України та положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури. Установчим документом кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури є положення про кваліфікаційно - дисциплінарну комісію адвокатури, яке затверджується Радою адвокатів України).

Пунктом 6 вказаного рішення визнано відсутність у місті Києві кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, створеної відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а також те, що її функції в незаконний спосіб перебрала на себе і наразі здійснює організація, створена на підставі іншого законодавства, яка неправомірно організовувала та проводила кваліфікаційні іспити, приймала рішення щодо видачі свідоцтв про складення кваліфікаційних іспитів, приймала рішення про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю, здійснювала дисциплінарні провадження стосовно адвокатів, притягаючи їх до дисциплінарної відповідальності, приймала і зараховувала плату за складення кваліфікаційних іспитів, вирішувала інші питання, віднесені до виключних повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.

З метою відновлення органів адвокатського самоврядування у місті Києві, 11.06.2016 рішенням Ради адвокатів України № 155 "Про скликання позачергової конференції адвокатів міста Києва, затвердження Порядку висування та обрання делегатів конференції адвокатів міста Києва, Регламенту конференції адвокатів міста Києва та встановлення квоти представництва" було вирішено скликати Конференцію адвокатів міста Києва з метою обрання голови та членів Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва, а також вирішення питань щодо персонального складу Ради адвокатів міста Києва.

08.10.2016 Конференцією адвокатів м. Києва було прийнято рішення про висловлення недовіри та дострокового відкликання голови Ради адвокатів міста Києва - ОСОБА_5 та членів Ради адвокатів міста Києва. Обрано нового голову Ради адвокатів міста Києва - ОСОБА_3 та оновлено склад Ради адвокатів міста Києва. Також, було обрано новий склад членів Дисциплінарної та Кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва. Головою Кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва було обрано - ОСОБА_4 .

Рішенням від 17.11.2016 № 267 «Про розгляд інформації і звернень щодо відновлення адвокатського самоврядування в місті Києві і набуття статусу адвоката окремим особами» РАУ визнала факт відновлення адвокатського самоврядування в місті Києві, про що свідчить сформування Конференцією адвокатів міста Києва 10 вересня-08 жовтня 2016 року КДКА міста Києва (Голова - ОСОБА_4), оновлення складу Ради адвокатів міста Києва (Голова - ОСОБА_3 ) і ревізійної комісії адвокатури міста Києва (Голова - ОСОБА_6), обрання нових представників адвокатів міста Києва до складу Ради адвокатів України (ОСОБА_8) та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (ОСОБА_7). П`ятирічна каденція вищезгаданих членів органів адвокатського самоврядування міста Києва розпочалась лише 08.10.2016 та закінчиться 08.10.2021.

Законність рішень РАУ щодо скликання конференції адвокатів м. Києва у 2016 році підтверджено Верховним судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у рішенні від 28.11.2018, яким залишено без змін постанову Апеляційного суду м. Києва від 22.03.2018 №22-ц/796/1372/18 (№761/582/2017-ц).

У вказаному рішенні Верховий Суд зазначив, що РАУ при прийнятті рішень №152 від 13.11.2015 та № 155 від 11.06.2016 ("Про скликання позачергової конференції адвокатів міста Києва") діяла у межах повноважень, визначених законом та мала правові підстави для скликання за своєю ініціативою конференції адвокатів м. Києва. Верховний суд також встановив, що законними є цілий перелік нормативно-правових актів, які є похідними від рішення РАУ №155 від 11.06.2016 щодо скликання конференції адвокатів м. Києва.

Рішенням РАУ від 23.09.2017 № 211 "Питання невиконання рішень Ради адвокатів України пов`язаних із діяльністю органів адвокатського самоврядування міста Києва та гарантіями адвокатської діяльності" вирішено, зокрема, повідомити на офіційному веб-сайті НААУ та веб-сайті Ради адвокатів міста Києва, що проведені 20.09.2017 у місті Києві збори адвокатів в конференц-залі UBI Fashion Centre, за адресою: вул. Дорогожицька, 8, проведені неуповноваженими на те особами у розумінні Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", відповідно поза межами Закону та без обов`язкових рішень Ради адвокатів України, необхідних для скликання та проведення конференції адвокатів регіону.

Рішенням РАУ від 15.11.2017 № 227 "Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням 07.10.2017 зібрання під назвою "Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва" вирішено, що зібрання адвокатів, що відбулося 07.10.2017 в UBI Fashion Centre, за адресою: вул. Дорогожицька, 8, яке поіменувало себе як "Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва" (далі також - зібрання), проведене всупереч вимогам статей 47, 55 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", без затвердженого порядку висування та обрання делегатів конференції регламенту, а також без встановлення квоти представництва, а тому не має статусу конференції адвокатів регіону, як органу адвокатського самоврядування, а рішення такого зібрання не мають юридичних наслідків.

Вказані обставини, як правильно зазначив суд першої інстанції, свідчать про необґрунтованість посилань апелянта щодо нелегітимності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва.

Щодо складу дисциплінарного проступку, встановленого у оскаржуваному рішенні, колегія суддів зазначає наступне.

Так, у оскаржуваному рішенні від 08.04.2020 № 274 зазначено, що адвокат ОСОБА_1 свідомо не виконує рішення Конференції адвокатів міста Києва від 08.10.2016, рішення Ради адвокатів України №154 від 17.05.2017, №227 від 15.11.2017 та продовжує приймати участь у діяльності організації, яка не є органом адвокатського самоврядування в місті Києві, створеного відповідно до Закону.

Згідно п. 1, 5 ч. 1 ст. 21 Закону № 5076-VІ під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний, окрім іншого, дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики, виконувати рішення органів адвокатського самоврядування.

Стаття 57 Закону № 5076-VІ передбачає, що рішення Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами.

Згідно статті 2 Правил адвокатської етики, дія останніх поширюється на, зокрема: всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами, - на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально-публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката, або підірвати престиж адвокатської професії; всіх адвокатів України, адвокатів іноземних держав, що внесені до Єдиного реєстру адвокатів України, а також адвокатів України, право на зайняття адвокатською діяльністю яких зупинено в передбаченому законом порядку.

У статті 12 Правил зазначено, що всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.

Адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.

Критика діяльності, рішень, порядку формування, членів органів адвокатського самоврядування тощо не може бути спрямована на приниження авторитету адвокатури, адвокатської професії та статусу адвоката, бути вираженою у принизливій чи такій, що порочить честь, гідність та ділову репутацію особи, формі, а також містити завідомо неправдиву інформацію або заклики до невиконання рішень органів адвокатського самоврядування.

Відповідно до ст. 65 Правил адвокат зобов`язаний виконувати рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції в спосіб, передбачений Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, зобов`язані неухильно виконувати свої повноваження згідно законодавства, приймати участь в роботі органів адвокатського самоврядування, до яких їх обрано, дотримуватись вимог закону та рішень З`їзду, актів РАУ, НААУ, не допускати дій чи бездіяльності, що завдають шкоди адвокатурі в цілому, або блокують роботу окремих органів адвокатського самоврядування.

Згідно ст. 66 Правил, за порушення Правил адвокатської етики до адвоката можуть бути застосовані заходи дисциплінарної відповідальності в порядку, передбаченому чинним законодавством про адвокатуру та адвокатську діяльність, а також рішеннями З`їзду, актами Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України

У п. 5 ч. 1 ст. 21 Закону № 5076-VІ закріплено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний виконувати рішення органів адвокатського самоврядування.

Невиконання рішень органів адвокатського самоврядування є дисциплінарним проступком адвоката та, відповідно, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

В даному випадку судом встановлено, що всупереч рішення Конференції адвокатів міста Києва від 08.10.2016, рішення Ради адвокатів України №154 від 17.05.2017, №227 від 15.11.2017, позивач у 2018-2019 роках продовжував приймати участь у діяльності організації - Ради адвокатів міста Києва за адресою: вул. Білоруська в м. Києві (самовільно створений сайт Ради адвокатів міста Києва та КМКДКА - https://kmkdka.com/), яка не є органом адвокатського самоврядування в місті Києві, створеним відповідно до Закону № 5076-VІ.

Зокрема, у матеріалах справи наявні докази того, що позивач після прийняття рішення Конференції адвокатів міста Києва від 08.10.2016, рішення Ради адвокатів України №154 від 17.05.2017, №227 від 15.11.2017 приймав участь у засіданнях Ради адвокатів міста Києва, у якості члена РАмК, на яких вирішувалися питання щодо прийняття присяги та видачі свідоцтв про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчень адвоката; розгляд звітів стажистів, про розгляд заяв адвокатів про внесення даних про помічника адвоката, про видачу дублікатів/заміну свідоцтв про право на заняття адвокатською діяльністю тощо (протоколи №24 від 13.12.2018, №25 від 27.12.2018).

Крім того, у матеріалах справи наявний графік чергувань членів РАмК на 2019 рік, серед яких наявний позивач.

Також, судом встановлено, що всупереч рішенням Ради адвокатів України, Ради адвокатів міста Києва, конференції адвокатів міста Києва, неправомірно використовується «Сайт Ради адвокатів міста Києва та КМКДКА», де розміщується недостовірна інформація про склад Ради адвокатів міста Києва. До списку вказаних осіб, які позиціонують себе, як члени органу адвокатського самоврядування у місті Києві входить і адвокат ОСОБА_1 .

Враховуючи вказані обставини у сукупності, колегія суддів погоджується з висновком відповідача про допущення позивачем дисциплінарного проступку, передбаченого ст.ст.11,57 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ст.ст.12,65 Правил адвокатської етики, внаслідок грубого та систематичного невиконання рішень органів місцевого самоврядування, що є підставою для прийняття оскаржуваного рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк шість місяців.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду дійшла висновку, що оскаржуване рішення є обґрунтованим, правомірним, а отже не підлягає скасуванню.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції. Доводи апеляційної скарги фактично зводяться виключно до непогодження з оцінкою обставин справи, наданою судом першої інстанції.

При цьому, судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 322 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 грудня 2020 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя Чаку Є.В.

Судді: Федотов І.В.

Коротких А.Ю.