Справа № 813/2640/18
Суддя: Кашпур О.В.
Дата ухвалення: 2021-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2021 року
м. Київ

справа №813/2640/18
адміністративне провадження №К/9901/14288/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого Кашпур О.В.,
суддів Мацедонської В.Е., Радишевської О.Р.
розглянув у попередньому судовому засіданні як суд касаційної інстанції адміністративну справу
за позовом ОСОБА_1 до Державного агентства рибного господарства України про поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, провадження в якій відкрито
за касаційною скаргою Державного агентства рибного господарства України на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2018 року, ухвалене в складі головуючого судді Сакалоша В.М., і постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2019 року, прийняту в складі колегії суддів: головуючого Коваля Р.Й., суддів Гуляка В.В., Ільчишин Н.В.,
У С Т А Н О В И В :
І. Короткий зміст позовних вимог
1. У червні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому з урахуванням уточнених позовних вимог просив: визнати протиправним і скасувати наказ Державного агентства рибного господарства України «Про звільнення ОСОБА_1 » від 08 червня 2018 року №64-ТО; поновити його на посаді начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області; стягнути на його користь з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу.
2. Позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовував тим, що оскаржуваним наказом його звільнено з посади державної служби за перевищення службових повноважень, яке полягало в нібито незаконній передачі безгосподарної риби одній із військових частин. Позивач уважає, що він не перевищував службових повноважень, а така передача була вимушеною, вчинена виключно з метою недопущення псування переданих безгосподарних водних біоресурсів. При визначенні виду дисциплінарного стягнення, як указує ОСОБА_1 , не було враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його начебто вчинено, відсутність будь-якої шкоди, його попередню поведінку, ставлення до виконання службових обов`язків і рівень кваліфікації та безпідставно застосовано крайній захід дисциплінарного впливу звільнення з посади державної служби. ОСОБА_1 також посилався на порушення відповідачем порядку накладення дисциплінарного стягнення.
ІІ. Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій і мотиви їхнього ухвалення
3. Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2018 року позов задоволено. Визнано протиправним і скасовано наказ Державного агентства рибного господарства України «Про звільнення ОСОБА_1 » від 08 червня 2018 року №64-ТО. Поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області з 08 червня 2018 року. Стягнуто з Державного агентства рибного господарства України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 131273,72 грн із утриманням податків та інших обов`язкових платежів. Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення на його користь середнього заробітку в межах суми стягнення за один місяць у розмірі 22633,40 грн допущено до негайного виконання.
4. Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2019 року апеляційну скаргу Державного агентства рибного господарства України залишено без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2018 року без змін.
5. Задовольняючи позов, суд першої інстанції, з рішенням якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що відповідач суб`єкт владних повноважень не довів правомірності прийняття наказу про звільнення ОСОБА_1 з посади державної служби, оскаржуваний наказ є протиправним і підлягає скасуванню із поновленням позивача на посаді та стягненням на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
ІІІ. Короткий зміст вимог касаційної скарги
6. Не погоджуючись із вказаними судовими рішеннями, Державне агентство рибного господарства України подало касаційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2018 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2019 року і залишити позов без розгляду.
7. Касаційна скарга мотивована тим, що оскаржувані судові рішення є незаконними та необґрунтованими, ухваленими з порушенням норм матеріального і процесуального права. Державне агентство рибного господарства України посилається на те, що накладення дисциплінарного стягнення за вчинений дисциплінарний проступок віднесено до виключної компетенції суб`єкта призначення і приймати таке рішення він зобов`язаний на підставі подання дисциплінарної комісії, яка наділена виключними повноваженнями щодо вставлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Оскаржуваний наказ від 08 червня 2018 року №64-ТО про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби прийнятий з урахуванням норм Закону України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року №889-VIII (далі Закон №889-VIII у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), на підставі подання дисциплінарної комісії Держрибагентства з розгляду дисциплінарних справ у межах порушеного дисциплінарного провадження відносно позивача та акта про відмову надання письмових пояснень, відповідно до вимог чинного законодавства. ОСОБА_1 , як зазначає скаржник, порушив норми Порядку обліку, зберігання, оцінки конфіскованого та іншого майна, що переходить у власність держави, і розпорядження ним, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 серпня 1998 року №1340 (далі Порядок №1340), не мав повноважень на створення комісії для оцінки вилучених Львіврибоохороною водних біоресурсів і права складати акт опису, передачі та оцінки майна для подальшої безоплатної передачі риби військовому формуванню, діяв з перевищенням службових повноважень. При цьому накладна, якою позивач підтверджує передачу водних біоресурсів до військової частини, не подавалась, не реєструвалась, ніким із уповноважених осіб військової частини не підписувалась, не має печатки і командування частини таку накладну не вважає офіційним документом. Державним агентством рибного господарства України, як зазначено в касаційній скарзі, не порушено порядку звільнення позивача з посади державної служби. До компетенції Державного агентства рибного господарства України належать повноваження щодо звільнення за власною ініціативою керівників територіальних органів і втручання в дискреційні повноваження виходить за межі завдання адміністративного судочинства.
IV. Позиція інших учасників справи
8. ОСОБА_1 подано відзив на касаційну скаргу із проханням залишити її без задоволення, а оскаржувані рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2018 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2019 року без змін, оскільки вони, на думку позивача, прийняті з дотриманням норм матеріального і процесуального права.
V. Рух справи у суді касаційної інстанції
9. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Яковенка М.М., суддів Дашутіна І.В., Шишова О.О. ухвалою від 10 червня 2019 року відкрив касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою.
10. За результатом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 23 вересня 2020 року на підставі розпорядження заступника керівника апарату Верховного Суду керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 22 вересня 2020 року №1788/0/78-20 касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів Касаційного адміністративного суду в складі Верховного Суду: Кашпур О.В. (судді-доповідачу, головуючому судді), ОСОБА_2 , Уханенку С.А.
11. На підставі розпорядження заступника керівника апарату Верховного Суду керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 25 березня 2021 року №509/0/78-21 за допомогою автоматизованої системи для розгляду цієї справи здійснено заміну судді Уханенка С.А. на суддю Мацедонську В.Е.
12. Ухвалою Верховного Суду в складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Кашпур О.В. від 29 березня 2021 року справу прийнято до провадження та призначено до розгляду в попередньому судовому засіданні на 31 березня 2021 року.
VI. Стислий виклад обставин справи, установлених судами першої та апеляційної інстанцій
13. 21 грудня 2017 року в місті Львові головним державним інспектором Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Львівський області (далі Львіврибоохорона) ОСОБА_3 разом із головним спеціалістом відділу іхтіології та регулювання рибальства Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області (далі Львівський рибоохоронний патруль) Дроздяком С.М. у ході рибоохоронного заходу відповідно до плану-наказу від 05 грудня 2017 року №70 з терміном дії до 30 грудня 2017 року, виданого заступником начальника Львіврибоохорони ОСОБА_4 , поблизу ринку «Привокзальний» було виявлено продаж риби невстановленою особою, яка здійснювала такий продаж без відповідних документів.
14. Під час проведення заходу невстановлена особа втекла, а водні біоресурси 21 кг товстолоба і 28 кг коропа були вилучені та залишені у Львівському рибоохоронному патрулі через головного спеціаліста Дроздяка С.М., із подальшим вирішенням їхнього використання, про що головним державним інспектором Львіврибоохорони Масним А.Я. на бланку Львіврибоохорони складено акт від 21 грудня 2017 року.
15. Після проведення вказаного заходу головний спеціаліст ОСОБА_5 звернувся до начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області Кравця Л.М. зі службовою запискою від 21 грудня 2017 року, у якій повідомив про обставини вилучення 49 кг риби і просив забезпечити зберігання та використання відповідно до законодавства вилучених безгосподарних водних біоресурсів, оскільки головний державний інспектор Львіврибоохорони ОСОБА_3 не був забезпечений транспортом та у Львіврибоохорони відсутні можливості для належного зберігання свіжої риби.
16. У зв`язку із зазначеним, відповідно до Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Положення про Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області та Порядку №1340, для списання безгосподарного майна начальник Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області ОСОБА_1 видав наказ від 21 грудня 2017 року №01-АГ, яким створено постійну комісію по обліку, зберіганню, оцінці конфіскованого та іншого майна, за результатами роботи якої складено акт опису, передачі та оцінки майна від 22 грудня 2017 року №01, який затверджений начальником Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області головою комісії Кравцем Л.М., і відповідно до накладної від 22 грудня 2017 року №1 49 кг риби було передано військовій частині НОМЕР_1 .
17. Факт підписання акта опису, передачі та оцінки майна від 22 грудня 2017 року №01 і накладної від 22 грудня 2017 року №1 щодо передачі військовій частині через Львівський рибоохоронний патруль 21 кг товстолоба та 28 кг коропа підтвердив т.в.о. командира військової частини НОМЕР_1 полковник ОСОБА_6 листом від 01 червня 2018 року №2174, у якому також указано, що риба була використана як додаткове харчування у зоні АТО для підрозділів частини.
18. Такі обставини також підтвердив допитаний як свідок підполковник ОСОБА_7 , який станом на грудень 2017 року виконував обов`язки старшого оперативної групи військової частини НОМЕР_1 і брав участь у роботі комісії, приймав рибу, підписував накладну про прийом риби. Повідомив, що вказана риба була почищена та посмажена волонтерами і передана військовослужбовцям частини у зону АТО.
19. Інформація про затримання поблизу ринку «Привокзальний» у місті Львові порушника з 49 кг незаконної риби, вилучення цієї риби та її передачу безоплатно військовому формуванню у зону АТО була розміщена на офіційному сайті Державного агентства рибного господарства України.
20. У лютому 2018 року до Державного агентства рибного господарства України надійшли звернення депутата Львівської обласної ради ОСОБА_8 про проведення службової перевірки на предмет правомірності проведення рейду, який організував начальник Львівського рибоохоронного патруля ОСОБА_1 , законності вилучення та подальшої передачі вилученої риби.
21. Наказом голови Державного агентства рибного господарства України від 27 лютого 2018 року №17-ТО на підставі службової записки начальника Управління охорони водних біоресурсів, регулювання рибальства та іхтіології ОСОБА_9 від 22 лютого 2018 року №4.2/105 та відповідно до частини першої статті 68 Закону №889-VIII відкрито дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 , начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області.
22. За результатами розгляду дисциплінарної справи у межах порушеного дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області дисциплінарна комісія Держрибагентства з розгляду дисциплінарних справ склала висновок від 18 травня 2018 року про те, що у діях позивача наявний дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 7 частини другої статті 65 Закону №889-VIII, перевищення службових повноважень, за що державного службовця відповідно до частини п`ятої статті 66 цього Закону може бути звільнено з державної служби.
23. Підставою для такого висновку було, зокрема те, що факт вилучення риби підтверджується актом, складеним головним державним інспектором Львіврибоохорони Масним А.Я. на бланку Львіврибоохорони, тому начальник Львівського рибоохоронного патруля ОСОБА_1 не мав повноважень на створення комісії для оцінки вилучених Львіврибоохороною водних біоресурсів та передачі їх військовому формуванню військової частини НОМЕР_1 .
24. 31 травня 2018 року дисциплінарна комісія Держрибагентства з розгляду дисциплінарних справ підготувала подання, яким пропонувала розглянути питання щодо звільнення ОСОБА_1 начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області у зв`язку з допущенням ним дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 Закону №889-VIII.
25. На підставі вказаного подання та акта про відмову надання письмових пояснень від 08 червня 2018 року, відповідно до статей 65, 66, 75 та 77 Закону №889-VIII головою Державного агентства рибного господарства України 08 червня 2018 року прийнято наказ №64-ТО, яким звільнено ОСОБА_1 з посади начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області за перевищення службових повноважень, яке не містить ознак злочину та адміністративного правопорушення, відповідно до пункту 4 частини першої статті 66 Закону №889-VIII.
26. Указуючи на незаконність звільнення та відсутність факту перевищення службових повноважень, враховуючи, що передача безгосподарних водних біоресурсів здійснена вимушено, оскільки риба є продуктом, який швидко псується, ОСОБА_1 звернувся до суду з цим позовом.
VІІ. Джерела права й акти їхнього застосування
27. Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
28. Відповідно до частини першої статті 64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
29. Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності за приписами частини першої статті 65 Закону №889-VIII є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
30. Дисциплінарним проступком, як визначено у пункті 7 частини другої статті 65 Закону №889-VIII, є перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення.
31. Види дисциплінарних стягнень та загальні умови їх застосування закріплені статтею 66 Закону №889-VIII, відповідно до частини першої якої до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
32. Звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону (частина п`ята статті 66 Закону №889-VIII).
33. Згідно з частиною шостою статті 66 Закону №889-VIII дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2-4 частини першої цієї статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії.
34. Приписами статті 67 Закону №889-VIII закріплено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків. Обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань, наявність заохочень та урядових відзнак, урядових і державних нагород; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця. Обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього; 4) вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп; 5) настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.
35. Відповідно до статті 68 Закону №889-VIII дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються): 1) на державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А»: зауваження суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень суб`єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії; 2) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В»: зауваження суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.
36. Частинами першою-другою і дев`ятою-одинадцятою статті 69 Закону №889-VIII передбачено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ. Дисциплінарною комісією стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», є Комісія. Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», утворює керівник державної служби у кожному державному органі. Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
37. Згідно з частинами першою, третьою та дев`ятою статті 71 Закону №889-VIII з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування. У разі невиконання або неналежного виконання посадових обов`язків державним службовцем, перевищення повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну шкоду фізичній чи юридичній особі, державі або територіальній громаді, службове розслідування проводиться обов`язково. Тривалість службового розслідування не може перевищувати один місяць. За потреби зазначений строк може бути продовжений суб`єктом призначення, але не більш як до двох місяців. За результатами службового розслідування складається висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності.
38. Відповідно до частин першої та третьої статті 73 Закону №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
39. Статтею 74 Закону №889-VIII визначені гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення, частинами першою та другою якої передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.
40. За приписами частин першої та п`ятої статті 77 Закону №889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
41. Відповідно до пункту 16 частини четвертої статті 19 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» від 17 березня 2011 року №3166-VI (далі Закон №3166-VI у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) керівник центрального органу виконавчої влади призначає на посади за погодженням із відповідним міністром та головами відповідних місцевих державних адміністрацій, звільняє з посад керівників територіальних органів центрального органу виконавчої влади.
42. Згідно з частиною п`ятою статті 21 Закону №3166-VI керівники та заступники керівників територіальних органів центрального органу виконавчої влади призначаються на посади та звільняються з посад керівником центрального органу виконавчої влади відповідно до законодавства про державну службу.
43. Відповідно до пункту 1 Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2015 року №895 (далі Положення №895 у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), Державне агентство рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства.
44. Згідно з пунктом 10 Положення №895 Держрибагентство очолює Голова, який відповідно до підпункту 10 пункту 12 цього Положення призначає на посаду за погодженням з Міністром аграрної політики та продовольства і головами відповідних місцевих держадміністрацій, звільняє з посади керівників територіальних органів Держрибагентства.
45. У пункті 1 Положення про Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України від 15 липня 2016 року №229 (далі Положення №229 у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), визначено, що Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області (Львівський рибоохоронний патруль) є територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується.
46. Згідно з пунктом 14 Положення №229 Львівський рибоохоронний патруль очолює його начальник, який призначається на посаду та звільняється з посади за погодженням з Міністром аграрної політики та продовольства України і головою місцевої державної адміністрації Головою Держрибагентства.
47. Відповідно до частин першої та другої статті 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
VІІІ. Позиція Верховного Суду
48. Перегляд судових рішень судом касаційної інстанції здійснюється в межах доводів і вимог касаційної скарги, перевірка правильності застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права на підставі встановлених фактичних обставин справи. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
49. Як установлено судами попередніх інстанцій, у діях ОСОБА_1 начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області є ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 Закону №889-VIII, перевищення службових повноважень, яке не містить складу злочину або адміністративного правопорушення, оскільки видаючи наказ від 21 грудня 2017 року №01-АГ, яким створено постійну комісію по обліку, зберіганню, оцінці конфіскованого та іншого майна, позивач діяв із перевищенням службових повноважень, при тому що безгосподарні водні біоресурси були вилучені головним державним інспектором Львіврибоохорони.
50. Під перевищенням службових повноважень необхідно розуміти вчинення державним службовцем таких вчинків (у тому числі прийняття рішення, видання наказу, розпорядження чи доручення), які виходять за межі наданих йому повноважень.
51. Разом з тим, дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця.
52. Зокрема під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків і, з урахуванням установлених обставин, суб`єктом призначення має бути з`ясовано необхідність накладення дисциплінарного стягнення, а в разі його накладення обґрунтовано необхідність застосування конкретного його виду.
53. У свою чергу, не втручаючись у дискреційні повноваження відповідного суб`єкта, адміністративний суд у силу вимог частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен перевірити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); розсудливо; пропорційно тощо.
54. Оцінюючи, чи відповідало застосоване до позивача дисциплінарне стягнення критеріям обґрунтованості та пропорційності, суди попередніх інстанцій правильно зазначили про те, що такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з посади державної служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу та повинен застосовуватись у виняткових випадках і за вчинення особливих дисциплінарних проступків.
55. Водночас відповідач, усупереч вказаному, належним чином не обґрунтував необхідність застосування до ОСОБА_1 найсуворішого виду дисциплінарного стягнення та неможливість застосування іншого, крім звільнення з посади державної служби, виду дисциплінарного стягнення, при тому, що останній за час перебування на посаді не притягувався до дисциплінарної відповідальності та за місцем роботи характеризується загалом позитивно; обставин, які обтяжують відповідальність позивача, під час дисциплінарного провадження не встановлено. Також не було надано жодної оцінки тому факту, що перед прийняттям наказу від 21 грудня 2017 року №01-АГ про створення комісії ОСОБА_1 узгоджував свої дії з посадовою особою Державного агентства рибного господарства України, як і не надано оцінки тяжкості наслідків (збитків), які настали внаслідок дій позивача.
56. Безпідставними є доводи Державного агентства рибного господарства України про те, що повноваженнями щодо визначення виду стягнення і врахування, зокрема обставин, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарний проступок, наділена виключно дисциплінарна комісія, що не надає права суб`єкту призначення застосовувати до державного службовця інший вид дисциплінарного стягнення, ніж той, що рекомендований дисциплінарною комісією, оскільки приписами статей 69, 73, 77 Закону №889-VIII визначено, що подання дисциплінарної комісії є обов`язковим для розгляду суб`єктом призначення та враховується ним під час вирішення питання щодо застосування дисциплінарного стягнення, проте має для останнього рекомендаційний характер. Крім того, суб`єкт призначення за результатами розгляду подання може не лише прийняти рішення про накладення дисциплінарного стягнення, але й надати вмотивовану відмову та закрити дисциплінарне провадження за певних обставин.
57. Водночас Верховний Суд уважає правомірним висновок суду апеляційної інстанції про те, що начальник Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області мав звільнятися з посади головою Державного агентства рибного господарства України за погодженням із Міністром аграрної політики та продовольства України і головою Львівської обласної державної адміністрації.
58. Проте, як установлено судом апеляційної інстанції, станом на дату прийняття головою Державного агентства рибного господарства України оскаржуваного наказу про звільнення ОСОБА_1 з посади начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області 08 червня 2018 року наявним було одне погодження Львівської обласної державної адміністрації, що підтверджується листом від 18 травня 2018 року №5/6-3748/0/2-18/1-4 «Щодо погодження звільнення ОСОБА_1 » і карткою погодження на звільнення позивача з посади відповідно до заяви від 15 травня 2018 року, тобто поданої ще до складення дисциплінарною комісією Держрибагентства з розгляду дисциплінарних справ відносно позивача висновку 18 травня 2018 року. При цьому вказані лист і картка погодження підписані не головою Львівської обласної державної адміністрації, а його першим заступником, без підтвердження того, що останній у вказаний час виконував обов`язки голови Львівської обласної державної адміністрації.
59. Погодження на звільнення ОСОБА_1 з посади начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області (від 13 червня 2018 року №37-25-7/15476), за умови дотримання законодавства про державну службу та про працю, від Міністерства аграрної політики та продовольства України до Державного агентства рибного господарства України надійшло 20 червня 2018 року, тобто після прийняття відповідачем оскаржуваного наказу №64-ТО 08 червня 2018 року.
60. За таких обставин, безпідставними є твердження скаржника про дотримання порядку звільнення ОСОБА_1 з посади начальника Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області.
61. Ураховуючи наведене правове регулювання та встановлені обставини цієї справи в сукупності, Верховний Суд уважає обґрунтованими висновки судів першої та апеляційної інстанцій про недоведеність відповідачем правомірності прийняття оскаржуваного наказу від 08 червня 2018 року №64-ТО, що є підставою для визнання його протиправним і скасування із поновленням ОСОБА_1 на посаді та стягненням на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу, розрахунок суми якого Державним агентством рибного господарства України не оскаржується.
62. Верховний Суд діє виключно у межах статті 341 КАС України і переглянувши оскаржувані рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2018 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2019 року в межах заявлених Державним агентством рибного господарства України вимог касаційної скарги уважає, що висновки судів попередніх інстанцій є правильними та обґрунтованими, відповідають нормам матеріального і процесуального права, доводи касаційної скарги їх не спростовують, в зв`язку з чим підстави для скасування оскаржуваних судових рішень відсутні.
63. За таких обставин, зважаючи на приписи статті 350 КАС України, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення без змін.
IХ. Судові витрати
64. З огляду на результат касаційного розгляду, судові витрати не розподіляються.
Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду
П О С Т А Н О В И В :
1. Касаційну скаргу Державного агентства рибного господарства України залишити без задоволення.
2. Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2018 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 10 квітня 2019 року в справі №813/2640/18 залишити без змін.
3. Судові витрати не розподіляються.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Головуючий: О. В. Кашпур
Судді: В. Е. Мацедонська
О. Р. Радишевська