Справа № 200/2330/21-а
Суддя: Толстолуцька М.М.
Дата ухвалення: 2021-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

01 квітня 2021 р. Справа №200/2330/21-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Толстолуцька М.М., розглянувши у письмовому провадженні заяву Донецької обласної прокуратури в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Донецької обласної прокуратури про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Донецької обласної прокуратури, в якому просить суд: визнати протиправною бездіяльність Донецької обласної прокуратури, яка відповідно до ст. 52 з 11.09.2020 є правонаступником прокуратури Донецької області, щодо не нарахування та не виплати ОСОБА_1 з 23.03.2020 по 04.09.2020 заробітної плати відповідно до положень статті 81 ЗУ «Про прокуратуру»; зобов`язати Донецьку обласну прокуратуру нарахувати ОСОБА_1 заробітну плату (включаючи оплату часу відпусток) за період з 26.03.2020 по 04.09.2020, виходячи з розміру посадового окладу, розрахованого відповідно до положень статті 81 ЗУ «Про прокуратуру», з урахуванням усіх встановлених у цей період надбавок і премій; стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у вигляді неотриманої частини заробітної плати, розрахованої на підставі розміру посадового окладу, визначеного відповідно до положень ст. 81 ЗУ «Про прокуратуру» (різницю між нарахованою таким чином сумою з урахуванням усіх встановлених у цей період надбавок і премій та фактично отриманою сумою витрат) за період з 26.03.2020 по 04.09.2020 .

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 09 березня 2021 року відкрито провадження в адміністративній справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

31 березня 2021 року від Донецької обласної прокуратури надійшла заява про розгляд справи №200/2330/21-а за правилами загального позовного провадження. На думку відповідача оскільки позивач оскаржує дії Донецької обласної прокуратури пов`язані з проходженням останнім публічної служби на посаді службової особи, яка відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» займає відповідальне становище та заявляє вимоги про стягнення на його користь значних грошових коштів, така справа не підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Розглянувши вказану заяву суд зазначає наступне.

Згідно ч.1 ст.12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до ч.5 ст.12 КАС України умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Згідно з ч.3 ст.257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до положень п.20 ч.1 ст.4 КАС України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Відповідно до ч.3 ст.12 КАС України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною 4 статті 12 КАС України встановлено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років".

Відповідно до п.1 ч. 6 ст.12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Суд зазначає, що спір у даній справі не відноситься до справ, які згідно ч. 4 ст. 12 КАС України розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження та позивач не відносився до службових осіб, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Як зазначено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2019 року у справі №9901/279/19, згідно із пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) однією з істотних гарантій справедливого судового розгляду є публічний судовий розгляд.

Практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany» («Аксен проти Німеччини»), заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі «Varela Assalino v. Portugal» («Варела Ассаліно проти Португалії»), заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене, характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі, суд вважає, що підстави для розгляду справи за правилами загального позовного провадження з мотивів, наведених представником відповідача відсутні, а тому в задоволенні його заяви слід відмовити.

Також суд зазначає, що ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 09 березня 2021 року витребувано у відповідача:

- відомості про розрахунок та розмір заробітної плати, фактично нарахованої та виплаченої ОСОБА_1 за період з 26.03.2020 по 04.09.2020 із зазначенням складових (посадового окладу, премій, надбавок, тощо);

- розрахунок суми заробітної плати, належної до нарахування та виплати ОСОБА_1 за період з 26.03.2020 по 04.09.2020, розрахованої на підставі розміру посадового окладу, визначеного статтею 81 Закону України «Про прокуратуру»;

- різницю між розмірами фактично нарахованої заробітної плати та розрахованої у відповідності до положень статті 81 Закону України «Про прокуратуру». Зобов`язано Донецьку обласну прокуратуру надати витребувані докази безпосередньо до суду у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу копія ухвали суду від 09 березня 2021 року отримана Донецькою обласною прокуратурою 16 березня 2021 року.

Проте, станом на 01 квітня 2021 року відповідачем не виконані вимоги ухвали від 09 березня 2021 року, а саме не надано суду:

- відомості про розрахунок та розмір заробітної плати, фактично нарахованої та виплаченої ОСОБА_1 за період з 26.03.2020 по 04.09.2020 із зазначенням складових (посадового окладу, премій, надбавок, тощо);

- розрахунок суми заробітної плати, належної до нарахування та виплати ОСОБА_1 за період з 26.03.2020 по 04.09.2020, розрахованої на підставі розміру посадового окладу, визначеного статтею 81 Закону України «Про прокуратуру»;

- різницю між розмірами фактично нарахованої заробітної плати та розрахованої у відповідності до положень статті 81 Закону України «Про прокуратуру».

Суд звертає увагу Донецької обласної прокуратури на те, що у відповідності до вимог статті 149 Кодексу адміністративного судочинства України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень.

Керуючись ст.ст.12, 248, 257, 262 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву Донецької обласної прокуратури про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Зобов`язати Донецьку обласну прокуратуру виконати вимоги ухвали суду 09 березня 2021 року.

Зобов`язати Донецьку обласну прокуратуру надати витребувані докази безпосередньо до суду у п`ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Толстолуцька