Справа № 400/4767/19
Суддя: Коваль М.П.
Дата ухвалення: 2021-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 березня 2021 р.м.ОдесаСправа № 400/4767/19

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Коваля М.П.,

суддів Зуєва Л.Є.,

Кравця О.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одеса апеляційну скаргу Чорноморського національного університету імені Петра Могили на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2020 року по справі за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області до Чорноморського національного університету імені Петра Могили про застосування заходів реагування,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2019 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області (далі Позивач, ДСНС у Миколаївській області) звернулося до Миколаївського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Чорноморського національного університету імені Петра Могили (далі Відповідач, ЧНУ ім. Петра Могили), в якому просило суд:

- застосувати до суб`єкта господарювання ЧНУ ім. Петра Могили захід реагування у сфері державного нагляду у вигляді повного зупинення експлуатації об`єктів, будівель, споруд, окремих приміщень до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

На обґрунтування позову ДСНС у Миколаївській області посилається на те, що під час проведення планового заходу державного нагляду було виявлено ряд порушень вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, які є особливо небезпечними, оскільки створюють загрозу життю та здоров`ю людей. За таких обставин, на переконання ДСНС у Миколаївській області, до усунення виявлених порушень, повинна бути зупинена робота об`єкта, а саме гуртожитку № 3, розташованого за адресою: м. Миколаїв, вул. Логовенко, 2.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2020 року адміністративний позов задоволено; застосовано до ЧНУ ім. Петра Могили захід реагування у вигляді повного зупинення роботи об`єкта перевірки гуртожитку № 3, розташованого за адресою: м. Миколаїв, вул. Логовенко, 2, експлуатації його будівель, споруд та приміщень, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, ЧНУ ім. Петра Могили звернувся до П`ятого апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою, в якій вважає його таким, що винесене з порушенням норм процесуального та матеріального права, та без повного з`ясування усіх обставин, які мають значення для справи, тому просить суд апеляційної інстанції скасувати його повністю та постановити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу сторона зазначає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції є передчасним та надмірними, оскільки більшість порушень на час розгляду справи було повністю усунуто, про що у матеріалах справи є підтверджений двосторонній акт. Для усунення решти порушень Відповідачу необхідно кошти і час, оскільки останній є державною неприбутковою установою і фінансується за рахунок державного бюджету, та всі закупівлі товарів, послуг здійснює на підставі Закону України «Про публічні закупівлі». У зв`язку з чим ЧНУ ім. Петра Могили звертався до Міністерства освіти і науки України для виділення коштів для проведення робіт, необхідних для усунення виявлених під час перевірки порушень.

Разом з тим апелянт зазначає, що Відповідач не встиг ініціювати проведення усунення залишкових порушень, після 23.09.2020 року до прийняття оскаржуваного рішення, оскільки завершення робіт з «капітального ремонту інженерних мереж: система автоматичної пожежної сигналізації і система керування евакуюванням (в частині оповіщення про пожежу і покажчиків напрямку евакуювання) гуртожитку № 3 ЧНУ ім. Петра Могили за адресою: Миколаївська область, м. Миколаїв, вул. Логовенко, 2» відбулося лише 24.12.2020 року. З цього питання Верховний Суд неодноразово формував правовий висновок про наявність реальної загрози саме на момент ухвалення рішення судом, адже такий захід не є покаранням, а є превентивним заходом (постанова Верховного Суду від 28.05.2019 року по справі № 819/1850/17 та від 19.03.2020 року по справі № 140/2323/19).

Апелянт вказує, що імперативність позиції суду щодо необхідності прийняття рішення про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємства на підставі обґрунтованих доказів, а не на підставі формальних припущень, необхідності встановлення співрозмірності та неспіврозмірності рівня небезпечності виявлених порушень суворості заходів реагування, що прямо обумовлює абсолютну безпідставність застосування останніх. Постановою від 07.11.2019 року по справі № 520/8993/18 Верховний Суд зазначає, що захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Незважаючи на те, що суд першої інстанції встановив, що Позивач не надав доказів, що перелічені в позові порушення є реальною загрозою для життя і здоров`я людей, прийняв рішення про повне зупинення роботи об`єкту перевірки - гуртожитку № 3, експлуатацію будівель, споруд та приміщень, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Позивач надав до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначено про законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Дана справа розглянута в порядку письмового провадження відповідно до приписів ст. 311 КАС України.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Положеннями ч. 1 ст. 308 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, у період з 17.12.2019 року по 18.12.2019 року відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та на виконання наказу Головного управління ДСНС у Миколаївській області від 12.12.2019 року № 612, посвідчення на проведення перевірки від 17.12.2019 року № 613 та доручення Прем`єр-міністра України від 11.12.2019 року № 44205/1/1-19, посадовими особами Інгульського РВ м. Миколаїв ГУ ДСНС України у Миколаївській області у присутності коменданта гуртожитку № 3 ЧНУ ім. Петра Могили та головного фахівця з питань цивільного захисту ЧНУ ім. Петра Могили, здійснено планову перевірку гуртожитку № 3 ЧНУ ім.. Петра Могили, розташованого за адресою: Логовенко, 2, Миколаїв, в ході якої перевірено дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки (а.с. 17, 26).

За результатами перевірки складено Акт проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки за № 625 від 18.12.2019 року (далі Акт перевірки), у якому зафіксовано факт виявлених порушень, серед яких порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки є особливо небезпечні, оскільки створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

- з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів у гуртожитку та приміщенні газової котельні здійснено не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (гвинтових, болтових, тощо), чим порушено п. 1.6 глави 1 розділу 4 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

- з`єднувальні коробки електропроводів у приміщенні газової котельні та коридорах гуртожитку не закриті кришками з негорючого або важкогорючого матеріалу, чим порушено п. 1.7 глави 1 розділу 4 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що в електропроводках вибухонебезпечних і пожежонебезпечних зон відгалужувальні та з`єднувальні коробки повинні бути закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів.;

- не проведено заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання в терміни, обумовлені Правилами улаштування електрообладнання (з періодичністю 1 раз у 2 роки), чим порушено п. 1.20 глави 1 розділу 4 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ;

- не виконано захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд», а саме відсутній Блискавкозахист, чим порушено п. 1.21 глави 1 розділу 4 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».

- лінії живлення до побутового кондиціонера у приміщенні коменданта не забезпечені автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, чим порушено п. 2.26 глави 2 розділу 4 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, групи кондиціонерів необхідно забезпечувати автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів;

- допускається користування безпосередньо в житлових кімнатах на першому поверсі гуртожитку, відведених для прикомандированих осіб, електронагрівальними приладами, чим порушено п. 5.7 глави 5 розділу 6 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що не допускається у будинках для постійного та тимчасового проживання людей користуватися безпосередньо в номерах готелів, житлових кімнатах гуртожитків, кемпінгів, туристичних баз, спальних приміщеннях закладів соціального призначення, санаторіїв, будинків відпочинку, дитячих таборів відпочинку та інших таких об`єктів електронагрівальними приладами. Для цієї мети адміністрацією повинні бути обладнані спеціальні місця;

- стаціонарні зовнішні пожежні сходи утримуються несправними та не пофарбованими, чим порушено п. 2.15 глави 2 розділу 3 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що стаціонарні зовнішні пожежні сходи, сходи на перепадах висот і огорожі на покриттях будівель та споруд необхідно утримувати справними, пофарбованими;

- евакуаційні виходи з будівлі, які ведуть на зовнішню сходову клітину, закриті на замок. Двері евакуаційних виходів можуть зачинятися лише на внутрішні запори, які відчиняються з середини без ключа, чим порушено п. 2.27 глави 2 розділу 3 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що за наявності людей у приміщенні двері евакуаційних виходів можуть зачинятися лише на внутрішні запори, які відчиняються зсередини без ключа;

- килими (килимові доріжки й інше покриття підлоги) у коридорі гуртожитку на першому поверсі, не закріплено до підлоги, чим порушено п. 2.28 глави 2 розділу 3 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що килими, килимові доріжки й інше покриття підлоги у приміщеннях з одночасним перебуванням 50 та більше осіб, коридорах, на сходових клітках повинні кріпитися до підлоги і бути помірно небезпечними щодо токсичності продуктів горіння, мати помірну димоутворювальну здатність та відповідати групам поширення полум`я РП1, РП2.

- зовнішні сходові марші і площадки мають несправні огорожі із поручнями, чим порушено п. 2.29 глави 2 розділу 3 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що сходові марші і площадки повинні мати справні огорожі із поручнями, котрі не повинні зменшувати ширину сходових маршів і площадок;

- гуртожиток не в повній мірі забезпечено евакуаційним освітленням, коридори, проходи та інші шляхи евакуації. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей, чим порушено п. 2.31 глави 2 розділу 3 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації мають бути забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей;

- під сходовою клітиною на 1-му поверсі допускається улаштування приміщення для розподільчих електрощитів, встановлення меблів для відпочинку охорони та посту охорони, чим порушено п. 2.37 глави 2 розділу 3 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що не допускається улаштовувати у сходових клітках приміщення будь-якого призначення (кіоски), обладнання;

- під час експлуатації об`єкту допускається зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, зокрема, усі приміщення гуртожитку не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією, відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», з підписанням відповідних актів (Акт прийняття монтажних робіт, Акт введення в експлуатацію та перевірки, Акт прийняття), чим порушено п. 1.2 глави 1 розділу 5 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- дерев`яні елементи горищних покриттів будівлі газової котельної та сусіднього приміщення не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнегасної ефективності, чим порушено п. 2.5 глави 2 розділу 3 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

- у кімнатах гуртожитку для тимчасового проживання людей не вирішені плани евакуації з відповідного поверху із зазначенням даного номера, кімнати, евакуаційних виходів та шляхів руху до них, місць розміщення первинних засобів пожежогасіння та ручних пожежних сповіщувачів, а також необхідний пояснювальний текст і пам`ятка про дії на випадок виникнення пожежі, чим порушено п. 5.1 глави 5 розділу 6 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що у житлових номерах, кімнатах будинків для тимчасового проживання людей мають бути вивішені на видимих місцях, зокрема, план евакуації з відповідного поверху із зазначенням даного номера, кімнати, евакуаційних виходів та шляхів руху до них, місць розміщення первинних засобів пожежогасіння та ручних пожежних сповіщувачів, а також необхідний пояснювальний текст і пам`ятка про дії на випадок виникнення пожежі (а.с. 18-24).

Вважаючи, що подальша експлуатація об`єктів, будівель, споруд, окремих приміщень ЧНУ ім. Петра Могили із вищезазначеними порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створюють загрозу життю та здоров`ю людей, ДСНС у Миколаївській області звернулася до суду з позовними вимогами про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів Відповідача.

Розглянувши справу по суті суд першої інстанції дійшов висновку щодо обґрунтованості та наявності підстав для застосування до ЧНУ ім. Петра Могили заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, до повного усунення порушень, оскільки станом на час розгляду справи Відповідачем не усунуто порушення, які створюють реальну загрозу життю та здоров`ю студентів та працівників, а також враховане те, що Чорноморський національний університет ім. Петра Могили несе відповідальність перед особою, суспільством і державою за безпечні умови освітньої діяльністю.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

За приписами ч. 1 ст. 3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Абзацом 2 статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Положеннями ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Разом з цим, відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулюються Кодексом цивільного захисту України (далі КЦЗ України).

Статтею 70 КЦЗ України регламентовано, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

За правилами ч. 3 ст. 55 КЦЗ України обумовлено, що забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

За змістом п. 12 ч. 1 ст. 67 КЦЗ України визначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

За приписами ч. 2 ст. 68 КЦЗ України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Виходячи з вищевикладеного, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акта, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок, тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд, тощо.

Захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до п. 26 ст. 2 КЦЗ України небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини;

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

Як встановлено колегією суддів та вбачається з матеріалів справи, що згідно Акта перевірки № 625 від 18.12.2019 року, складеного посадовими особами ДСНС України за результатами проведеної перевірки гуртожитку № 3 ЧНУ ім. Петра Могили, розташованого за адресою: Логовенко, 2, Миколаїв, додержання (виконання) суб`єктом господарювання вимог у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, Актом перевірки зафіксовані порушення вимог Кодексу цивільного захисту України, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30 грудня 2014 року та інших нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил у сфері пожежної, техногенної безпеки.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, суб`єктом господарювання частково усунуто раніше виявлені контролюючим органом порушення, що підтверджується Актом ГУ ДСНС України у Миколаївській області від 23.09.2020 року за № 156, складеного посадовими особами ДСНС України за результатами проведеної позапланової перевірки гуртожитку № 3 ЧНУ ім. Петра Могили, розташованого за адресою: Логовенко, 2, Миколаїв, з яких не усунуто порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

- дерев`яні елементи горищних покриттів будівлі газової котельної та сусіднього приміщення не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнегасної ефективності, чим порушено п. 2.5 глави 2 розділу 3 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

- під сходовою клітиною на 1-му поверсі допускається улаштування приміщення для розподільчих електрощитів, встановлення меблів для відпочинку охорони та посту охорони, чим порушено п. 2.37 глави 2 розділу 3 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що не допускається улаштовувати у сходових клітках приміщення будь-якого призначення (кіоски), обладнання;

- не виконано захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд», а саме відсутній Блискавкозахист, чим порушено п. 1.21 глави 1 розділу 4 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».

- під час експлуатації об`єкту допускається зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, зокрема, усі приміщення гуртожитку не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією, відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», з підписанням відповідних актів (Акт прийняття монтажних робіт, Акт введення в експлуатацію та перевірки, Акт прийняття), чим порушено, зокрема, п. 1.2 глави 1 розділу 5 Правил пожежної безпеки в Україні, яким передбачено, що будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Часткове усунення раніше виявлених контролюючим органом порушення, на думку колегії суддів, свідчить про добросовісність намірів Відповідача щодо проведення ним роботи по усуненню порушень та вжиття відповідних заходів.

Між тим, під час перегляду справи в апеляційному порядку, ані Відповідачем, ані Позивачем, не додано доказів, які б свідчили про повне усунення ЧНУ ім. Петра Могили у гуртожитку № 3, розташованого за адресою: Логовенко, 2, Миколаїв, виявлених порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а ті порушення, які залишались, продовжують створювати загрозу життю та здоров`ю людей.

Відтак вірними є висновок суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення адміністративного позову з огляду на не усунення Відповідачем всіх виявлених порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки.

При цьому, колегія суддів зауважує, що відсутність бюджетних коштів та належного фінансування не звільняє Відповідача від виконання ним імперативних норм протипожежного законодавства. Чинне законодавство не ставить в залежність необхідність в застосуванні заходів реагування від наявності чи відсутності бюджетних коштів (фінансової спроможності) Відповідача. Сама по собі відсутність коштів на забезпечення протипожежної та техногенної безпеки, в тому числі й у зв`язку з відсутністю відповідного бюджетного асигнування не може бути підставою для відкладення вжиття заходів щодо усунення факторів небезпеки життю, здоров`ю громадян.

Посилання скаржника на те, що ним усунуто частину виявлених порушень не свідчить про минування загрози життю та здоров`ю людей та, як наслідок, відсутності підстав для застосування відповідних заходів реагування.

Відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Отже, Відповідач у разі усунення недоліків в повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливості звернутися до органу державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення із повідомленням відновлення господарської діяльності.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (рішення у справах «Пономарьов проти України», «Рябих проти Росії», «Нєлюбін проти Росії»), повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду, перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Повноваження вищих судів щодо скасування чи зміни тих судових рішень, які вступили в законну силу та підлягають виконанню, мають використовуватися для виправлення фундаментальних порушень.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Серявін та інші проти України» зазначив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Оцінюючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що ці доводи були ретельно перевірені та проаналізовані судом першої інстанції під час розгляду та ухвалення судового рішення, та їм була надана відповідна правова оцінка, жодних нових аргументів, які б доводили порушення судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права, в скарзі не наведено.

Отже, твердження скаржника про порушення і неправильне застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права при прийнятті рішення не знайшли свого підтвердження, в зв`язку з чим підстав для зміни чи скасування законного та обґрунтованого судового акту колегія суддів не вбачає.

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (ст. 316 КАС України).

Враховуючи викладені обставини та з огляду на наведені положення законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 292, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Чорноморського національного університету імені Петра Могили на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2020 року залишити без задоволення.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2020 року по справі за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області до Чорноморського національного університету імені Петра Могили про застосування заходів реагування залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду.

Головуючий суддя: М. П. Коваль

Суддя: Л. Є. Зуєва

Суддя: О. О. Кравець