Справа № 520/681/21
Суддя: Старосєльцева О.В.
Дата ухвалення: 2021-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

з питання закриття провадження у справі

30.03.2021 р. справа № 520/681/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Старосєльцевої О.В., розглянувши у порядку загального позовного провадження за правилами письмового провадження у підготовчому судовому засіданні клопотання про закриття провадження по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДИВО ЯГОДА" до Головного управління Держпраці у Харківській області про: 1) визнання протиправним та скасування складені головним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Головного управління Держпраці у Харківській області Короткою Іриною Сергіївною Попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю від 12.11.2020 р. № 85 та Припис про усунення виявлених порушень від 12.11.2020 р. № ХК27027/3236/2НД/АВ/П,-

встановив:

З матеріалів справи вбачається, що працівником відповідача - головним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Головного управління Держпраці у Харківській області Короткою І.С. за наслідками інспекційного відвідування ТОВ "ДИВО ЯГОДА" було складено акт від 12.11.2020р.№ХК27027/3236/2НД/АВ, припис про усунення виявлених порушень від 12.011.2020р. №ХК27027/3236/2НД/АВ/ та Попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю від 12.11.2020 р. № 85.

08.02.2021р. представником відповідача Гусаченко Г.О. подано через канцелярію суду письмові пояснення по справі та заявлено клопотання про закриття провадження по справі в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування Попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю від 12.11.2020 р. № 85, на підставі п. 1 ч. 1 чт. 238 КАС України, з підстав того, що зазначене попередження не містить у собі ані ознак нормативно правового акта, ані ознак акта індивідуальної дії, а тому не є рішенням суб`єкта владних повноважень, яке б породжувало певні правові наслідки, спрямовані на регулювання тих чи інших суспільних відносин і мало б обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

Позивач проти закриття провадження у справі в частині вимог про визнання протиправним та скасування Попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю від 12.11.2020 р. № 85 заперечував у відповіді на відзив та додаткових письмових поясненнях від 29.03.2021р. Наголошував, що Попередження є юридичною відповідальністю, яка застосовується суб`єктом владних повноважень на виконання його владних управлінських функцій, стосується окремих, конкретно визначених осіб, розраховане на персональне (індивідуальне) застосування, породжує для такої особи певні правові наслідки, а відтак є індивідуальним актом у розумінні п.19.ч.1 ст 4, п.1 ч.1 ст. 19 КАС України.

Суд, на підставі ч. 9 ст. 205 КАС України, вважає можливим розглянути справу у письмовому провадженні. Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ч. 4 ст. 229 КАС України.

Розглядаючи подане клопотання, суд виходить з наступних підстав та мотивів.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 238 КАС України передбачено, що суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Вимогами п. 1 та 2 ч. 1 ст. 4 КАС України передбачено, що адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій. Згідно з п.19 ч.1 ст. 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Частиною 1 ст. 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень (п. 2).

Пунктом 1 частини 1 статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно ст. 265 Кодекс законів про працю України посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством (ч. 1).

Абзацом 2 ч.2 ст.265 Кодекс законів про працю України встановлено, що юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час, у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження;

Абзацом 3 ч. 2 ст.265 Кодекс законів про працю України встановлено, що вчинення порушення, передбаченого абзацом другим цієї частини, повторно протягом двох років з дня виявлення порушення тягне накладення штрафу у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення.

З наведених приписів чітко випливає, що попередження є за правовою суттю заходом юридичної відповідальності, котрий застосовується до спеціальних суб`єктів права за умови вчинення винного протиправного діяння і спричиняє настання наслідку у вигляді застосування підвищеного у три рази розміру штрафу за наступне порушення.

Отже, правозастосовчий акт у формі попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю безумовно та невідворотно зумовлює накладення штрафу у розмірі 30 мінімальних заробітних плат у разі повторного вчинення порушення юридичними особами та фізичними собами-підпрємцями, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, у сфері охорони праці, відповідальність за яке передбачена ст.265 Кодекс законів про працю України.

Постановою від 21 серпня 2019 р. № 823 про "Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю" затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, в пункті 16 якого зазначено, що за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.

Як встановлено судом з матеріалів справи, позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "ДИВО ЯГОДА" є платником єдиного податку третьої групи.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновків, що до позивача, як платника єдиного податку третьої груп, було застосовано відповідальність за порушення законодавства про працю у спосіб прийняття правозастосовчого акту у формі попередження, складання якого також передбачено Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого Постановою від 21 серпня 2019 р. № 823.

Отже, оскаржуване Попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю від №85 від 12.11.2020р., яке складено за результатами інспекційного відвідування, хоча і не містить штрафних (фінансових) санкцій як виду матеріальної відповідальності за порушення законодавства про працю, проте є мірою юридичної відповідальності, прямо установленої ст.265 Кодекс законів про працю України.

Аналогічний правовий підхід застосовується законодавцем і відносно відповідальності фізичних осіб у нормах Кодексу України про адміністративні правопорушення, де попередження є стягненням (ст.24 КУпАП).

Отже, суд приходить до висновку про те, що попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю платником єдиного податку третьої групи не має інформативного характеру, а породжує наслідки матеріальної відповідальності, тому має ознаки рішення в розумінні п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України та може бути предметом оскарження в порядку адміністративного судочинства.

У зв`язку з чим подане клопотання про закриття провадження у справі в частині вимог про скасування зазначеного попередження є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 6-9, 238, 241-243, 248, 256 КАС України, суд, -

ухвалив:

Клопотання Головного управління Держпраці у Харківській області - залишити без задоволення.

Ухвала набирає чинності з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Старосєльцева