Справа № 460/4274/20
Суддя: Д.Є. Махаринець
Дата ухвалення: 2021-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позову без розгляду
30 березня 2021 року м. Рівне №460/4274/20
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Махаринця Д.Є. за участю секретаря судового засідання Боймиструк М.С. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:
позивача: не прибув,
відповідача: представник Безпалов А.В.,
розглянувши адміністративну справу за позовом
доПрокуратури Рівненської області третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Офіс Генерального прокурора
про визнання протиправними та скасування рішення, наказів, поновлення на посаді, стягнення заробітку за час вимушеного прогулу,
ОСОБА_1 звернулась до суд з позовом до Прокуратури Рівненської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Офіс Генерального прокурора про визнання протиправними та скасування рішення, наказів, поновлення на посаді, стягнення заробітку за час вимушеного прогулу.
Ухвалою суду від 17.07.2020 відкрито провадження в справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання в справі.
В судовому засіданні 21.01.2021 ухвалою суду проголошеною в судовому засіданні закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи по суті на 23.02.2021.
23.02.2021 у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю головуючого розгляд справи було відкладено на 16.03.2021.
16.03.2021 у судовому засіданні проведеному за участі представника позивача та відповідача розгляд справи відкладено на 18.03.2021 про що сторін повідомлено під розписку.
18.03.2021 судове засідання було призначено на 09:15, проте згідно даних документообігу Рівненського окружного адміністративного суду 18.03.2021 о 09.23 представником позивача було подано заяву про відкладення розгляду справи призначеної на цей день в зв`язку з необхідністю витребування доказів.
В судове засідання 18.03.2021 позивач та її представник не прибули, про дату час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Судом було заслухано думку представника відповідача щодо поданої заяви, яку останній вважав безпідставною. В судовому засіданні судом проголошено ухвалу якою визнано причини неявки неповажними та зловживанням процесуальним правом представником позивача. Оголошено перерву до 30.03.2021, про дату і час судового засідання повідомлено позивача та його представника.
30.03.2021 позивач та її представник в судове засідання із розгляду справи по суті не з`явились повторно, про причини неявки суд не повідомили, 30.03.2021 представником позивача було подано заяву про відкладення розгляду справи аналогічного змісту, що і заява від 18.03.2021.
З огляду на що, в судовому засіданні 30.03.2021 за участі представника відповідача судом поставлено на розгляд питання щодо можливості розгляду справи за даною явкою сторін.
Представник відповідача щодо відкладення справи заперечив та просив адміністративний позов залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання представника позивача, оскільки підстави відкладення вказані представником позивача не передбачені процесуальним законом.
Визначаючись щодо можливості розгляду справи за даною явкою та щодо поданого представником позивача клопотанням, суд виходив з наступного.
Відповідно до ч. 2, 3 ст. 180 КАС України саме в підготовчому судовому засіданні суд роз`яснює учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом, чи причини їх неподання; пропонує учасникам справи надати суду додаткові докази або пояснення; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових та електронних доказів за їх місцезнаходженням; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання; вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.
Ухвалою суду постановленою в судовому зсіданні без виходу до нарадчої кімнати та за участі представника позивача було закінчено підготовче провадження в даній справі.
Відтак на стадії підготовчого провадження представник позивача міг скористатись своїми правами щодо подання доказів чи просити суд їх витребувати. Натомість представник позивача та позивач не прибули в судове засідання на стадію судового розгляду по суті спору, що на думку суду свідчить про повне ігнорування процесуальними обов`язками сторони, і таку поведінку суд кваліфікує як втрату процесуального інтересу стороною позивача до розгляду справи.
Відповідно до пункту 4 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Судом встановлено, що позивач та його представник належним чином повідомлялися про дату, час та місце судового засідання у порядку та строк встановлений ст.126 КАС України та повторно без поважних причин не прибули у судові засідання для розгляду справи по суті, не направили іншого представника у судове засідання, не подали доказів поважності причин неможливості направити іншого уповноваженого представника. Заяв про розгляд даної справи за їх відсутності від сторін та їх представників також не надходило.
Згідно частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Пунктом 3 частини п`ятої цієї статті визначено, що учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.
Відповідно до вимог статті 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. В частині п`ятій цієї статті зазначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи.
Сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (ч. 1 ст. 55 КАС України).
Згідно частини другої статті 131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.
Суд також зауважує, що поданню клопотання стороною в справі як способу реалізації процесуальних прав кореспондує обов`язок явки в судове засідання, надання відповідних пояснень, обґрунтувань чи відповідей на запитання головуючого. Суд повинен надати правову оцінку заявленому клопотанню після заслуховування думки інших учасників процесу щодо поданих клопотань. Тому клопотання представника про витребування доказів подане на стадії судового розгляду суд вважає надуманим та поданим виключно з метою затягування розгляду справи. Крім того, з моменту відкриття провадження в справі пройшов значний проміжок часу, достатній для позивача який згідно посади має вищу юридичну освіту разом з своїм представником адвокатом визначитись стосовно обсягу доказів необхідних для вирішення спору. Вищевикладені обставини свідчать про те, що позивачем допущено повторну неявку в судове засідання 18 та 30 березня, без обґрунтування поважності причин неприбуття.
Разом з тим, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки.
Застосовуючи до позивача процесуальні наслідки його повторної неявки у судове засідання, суд бере до уваги положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), згідно з якими кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також враховує практику Європейського Суду з прав людини, яка є джерелом права.
Зокрема, одним із аспектів гарантії справедливого судочинства, які містить стаття 6 Конвенції, є доступ до суду. Європейський Суд з прав людини у справі Bellet v. Frаnсе зазначив, що рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.
Разом з тим, таке право не є абсолютним, оскільки забезпечивши право особи на звернення до суду, держава покладає на таку особу певні обов`язки, які пов`язані із реалізацією такого права. Однією з складовою гарантованого Конвенцією права на доступ до суду є розумний строк розгляду справи, який пов`язаний не лише із правовою та фактичною складністю справи, але й поведінкою заявника. Оцінюючи поведінку заявника з позиції Європейського Суду слід брати до уваги в тому числі і факти невиконання ним процесуальних обов`язків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, а також не повідомлення суду про причини такої неявки.
Тобто, право особи на доступ до суду перебуває у безпосередньому взаємозв`язку із виконанням тих обов`язків, які покладаються на заявника при реалізації ним своїх прав.
Безпідставна неявка позивача у судові засідання, неповідомлення суду про поважність причин неприбуття до суду, невжиття будь-яких інших активних дій пов`язаних із використанням власних процесуальних прав, в контексті норм національного законодавства, позбавляють суд можливості здійснювати розгляд справи та призводять до порушення розумних строків її вирішення.
Суд також враховує, що згідно частини п`ятої статті 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.
До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.
Аналіз зазначеної норми вказує, що підставами для залишення позовної заяви без розгляду є: неявка позивача та його представника в судове засідання без поважних причин, неповідомлення суду про причини неявки, неподання позивачем та його представником заяв про розгляд справи за їх відсутності, а також, за умови якщо відповідач не наполягає на розгляді справи по суті.
При цьому, суд також враховує правову позицію Великої Палати Верховного Суду щодо застосування п.4 ч.1 ст.240 КАС України, викладену у постанові від 27.05.2020 року у справі №9901/11/19.
Велика Палата Верховного Суду зазначила, що загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.
Частина п`ята статті 205 КАС України сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.
Законодавче формулювання частини п`ятої статті 205 КАС України "… якщо неявка перешкоджає розгляду справи" означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.
Враховуючи вищевикладене, а також беручи до уваги те, що позивач та його представник не з`явилися в судові засідання для розгляду справи по суті, призначені на 18.03.2021 року та 30.03.2021 року не повідомляли суд про поважність причин неявки у судове засідання, не подавали заяви про розгляд справи без їх участі, що позбавляє суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору без їх участі, суд дійшов висновку про наявності підстав, для застосування визначеного частиною п`ятою статті 205 та пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України правового наслідку неявки в судове засідання - залишення позову без розгляду.
При цьому суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 4 ст. 240 КАС України він має право повторно звернутися до адміністративного суду з даною заявою.
Отже, огляду на те, що позивач повторно не прибув у судове засідання не повідомивши при цьому про поважність причин неявки, не подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.
З огляду на вищенаведене, суд приходить до висновку, що у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача ОСОБА_1 та її представника - адвоката Панчелюги К.М., позовну заяву слід залишити без розгляду.
На підставі п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" судовий збір за подання цього позову поверненню не підлягає у зв`язку із повторним неприбуттям позивача у судове засідання без поважної причини.
Керуючись статтями 240, 241, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
У Х В А Л И В :
Позовну заяву залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повну ухвалу суду складено 30 березня 2021 року

Суддя Д.Є. Махаринець