Справа № 215/5/21
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2021-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

30 березня 2021 року Справа №215/5/21

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Криворізької міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

05.01.2021 до Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Криворізької міської ради ради, у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Криворізької міської ради за результатом розгляду заяви від 23.09.2019 вх. С-897, яка виявилася у порушенні встановленого порядку ст.ст.3, 22, 144 Конституції України та встановити наявність у нього компетенції (повноважень) скласти акт фактичного стану даху генікологічного відділення по вул.. Маршака, 1а КУ міська лікарня №7 КМР для відновлення чи капремонту;

- визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Криворізької міської ради за результатом розгляду заяви від 23.09.2019 вх. С-897, яка виявилась у не винесенні рішення та у порушенні управлінської функції відповідно ст.ст.3, 19, 144 Конституції України та зобов`язати прийняти рішення в розумінні п.19 ч.1 ст.4 КАС України;

- визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Криворізької міської ради за результатом розгляду заяви від 23.09.2019 вх. С-897, яка виявилася у не вжитті заходів для надання сум коштів на ліки відповідно до наданих рецептів від 06.09.2019 №№227-236 (10 рецептів) до правової позиції ч.3 ст.32, ст.34 Конституції України, п. «е» ст.6, ст.39 ЗУ «Основи законодавства України про охорону здоров`я» та встановлення наявності у компетенції (повноважень) зазначити 50% вартості цих ліків;

- визнати протиправною бездіяльність виконавчого комітету Криворізької міської ради за результатом розгляду заяви від 23.09.2019 вх. С-897, яка виявилась у відмові надати повідомлення про повноваження осіб які розглядали заяву.

Ухвалою Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18.02.2021 року у справі №215/5/21 позовну заяву ОСОБА_1 передано на розгляд до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

25.03.2021 року матеріали адміністративного позову №215/5/21 надійшли до Дніпропетровського окружного адміністративного суду та на підставі Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.03.2021 року передані на розгляд головуючому судді Юхно І.В.

На підставі положень частини 1 та 2 статті 30 Кодексу адміністративного судочинства (далі КАС України) спори між адміністративними судами щодо підсудності не допускаються. Адміністративна справа, передана з одного адміністративного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 29 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження адміністративним судом, до якого вона надіслана.

З матеріалів адміністративного позову вбачається, що провадження у справі не відкрито.

Відповідно до пунктів 1, 3 та 6 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

В порушення пункту 1 частини першої вказаної статті адміністративний позов не містить документу на підтвердження адміністративної процесуальної дієздатності позивача.

За приписами частини 1 статті 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень.

Суд зазначає, що в матеріалах позовної заяви відсутня копія паспорта громадянина України як документ, що підтверджує наявність у ОСОБА_1 процесуальної дієздатності.

Пунктом 5 частини 5 статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до пункту 4 частини 5 зазначеної статті в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Водночас, частиною 4 статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Крім того статтею 5 КАС України визначено способи судового захисту, відповідно до частини першої якої кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Суд звертає увагу, що в адміністративному позові позивач просить, зокрема, «визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Криворізької міської ради за результатом розгляду заяви від 23.09.2019 вх. С-897, яка виявилася у порушенні встановленого порядку ст.ст.3, 22, 144 Конституції України» та «визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Криворізької міської ради за результатом розгляду заяви від 23.09.2019 вх. С-897, яка виявилась у не винесенні рішення та у порушенні управлінської функції відповідно ст.ст.3, 19, 144 Конституції України та зобов`язання прийняти рішення в розумінні п.19 ч.1 ст.4 КАС України».

Проте, всупереч вищенаведених норм позивачем не конкретизовано оскаржувану бездіяльність допущену суб`єктом владних повноважень, не конкретизовано які саме права, свободи або законні інтереси порушено відповідачем, що унеможливлює встановлення судом предмету спору.

Крім того, позивач в позовній заяві особисто визначив відповідачем «Виконавчий комітет Криворізької міської ради; ; 50101, м. Кривий Ріг, вул. Молодіжна, 1».

З Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що ідентифікаційний код 04052169 належить юридичній особі «Виконавчий комітет Криворізької міської ради; місцезнаходження: 50101, м. Кривий Ріг, вул. Молодіжна, 1».

Поряд із цим, заявленим предметом розгляду справи є правомірність дій відповідача щодо розгляду заяви від 23.09.19р. за вх.№С-897.

Проте, суду як додаток до позовної заяви, додано заяву позивача від 23.09.2019 року адресовану «голові Тернівської районної у м. Кривому Розі ради ОСОБА_2 », яка, до того ж, не містить жодних відміток про вхідний номер. В позовній заяві зазначено «Подав заяву від 23.09.19р. за вх.№С-897 про вжиття системи заходів у правовому режимі ст 19, ч 2,3 ст 28, ч 1 ст 29, ч 3 ст 32, 34,49, 144 Конституції України Голові Тернівської районної у м. Кривому Розі ради ОСОБА_2 »

Крім того, в порушення вищевказаних норм, до суду не надано доказів на підтвердження факту направлення (вручення) вказаного запиту на адресу відповідача та отримання вказаного запиту відповідачем.

Вищенаведені обставини унеможливлюють встановлення судом предмету спору, а також суд не може дійти висновку до кого позивач звертає свої позовні вимоги.

Крім того, пунктом 5 частини 1 статті 171 КАС України також передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 наведеної статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем в адміністративному позові оскаржується бездіяльність відповідача щодо розгляду заяви ОСОБА_1 від 23.09.19р. за вх.№С-897, проте в порушення наведених норм ним не було зазначено, коли він дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З огляду на невизначеність предмету спору, а також відсутність даних щодо дати, коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, суд не може визначити чи позов подано у строк, установлений законом, а в разі якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Отже, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно надати до суду уточнений адміністративний позов з уточненими позовними вимогами у відповідності до вимог КАС України із зазначенням дати, коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, а також його копії для направлення відповідачу у справі.

Крім того, в разі подання позову після закінчення строків, установлених законом позивач має подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску.

Водночас, позивачем до матеріалів справи надано заяву про витребування доказів, у якій позивач просив суд витребувати у виконавчого комітету Криворізької міської ради:

- розпорядження яким керувалися для розгляду заяви позивача від 23.09.19р. за вх.№С-897;

- підтвердження отримання позивачем рішення, постанови тобто правових актів в розмінні п. 18,19 ч.1 ст.4 КАСУ щодо заяви від 23.09.19р. за вх.№С-897, а за їх відсутності запропонувати зазначити причини;

-вихідний номер і дату відправки позивачеві повідомлення про день, час і місце розгляду його заяви 23.09.19р. за вх.№С-897 та поштове повідомлення, що позивач таке повідомлення отримав;

-документ, де зазначено особи, час, день, місце, де розглядалась заява 23.09.19р. за вх.№С-897, а за їх відсутності зазначити причини;

- заяву 23.09.19р. за вх.№С-897;

- рішення, постанову тобто правовий акт в розумінні п.18, 19 ч.1 ст.4 КАСУ, який прийнятий після розгляду заяви позивача 23.09.19р. за вх.№С-897, а за його відсутності зазначити причини;

- положення про виконавчий комітет Криворізької міської ради.

Відповідно до частини 5 статті 161 КАС України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

В той же час, за положеннями частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

В обґрунтування заяви про витребування доказів позивачем зазначено, що підставами для витребування доказів є те, що ці докази має відповідач і те, що документація виділена в окрему групу, що обумовлено її винятковою важливістю і рядом особливостей документообігу і діловодства. Уповноважений орган зобов`язаний забезпечити достовірний облік у встановленому порядку.

Суд зазначає, що в порушення вищенаведених норм до клопотання про витребування доказів не було надано доказів вжиття заходів, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цих доказів самостійно.

З огляду на вищезазначене, у суду відсутні підстави для задоволення клопотання позивача про витребування доказів.

Більш того, предметом адміністративного позову позивачем визначено допущення бездіяльності відповідача щодо розгляду заяви позивача 23.09.19р. за вх.№С-897. Проте, в порушення вищевказаних норм, до суду не надано жодних доказів на підтвердження факту направлення/вручення вказаної заяви на адресу відповідача, а також отримання вказаної заяви відповідачем або особою, якій вказана заява адресована головою Тернівської районної у м. Кривому Розі ради Солодом В.М.

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно надати до суду докази, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Частинами 1 та 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Крім того, згідно з положеннями частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

На підставі викладеного суд залишає подану заяву без руху та пропонує позивачу усунути наступні недоліки шляхом надання до суду:

- копії паспорта громадянина України як документу, що підтверджує наявність у ОСОБА_1 процесуальної дієздатності;

- уточненої позовної заяви з уточненими позовними вимогами та/або суб`єктним складом правовідносин у відповідності до вимог КАС України із зазначенням дати, коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, а також його копії для направлення відповідачу у справі, а в разі подання позову після закінчення строків, установлених законом заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску;

- доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Керуючись статтями 30, 43, 46, 112, 123, 60, 161, 169, 248, 256 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Прийняти до свого провадження адміністративний позов ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Криворізької міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про витребування доказів у справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Криворізької міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Криворізької міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити позивачу що, відповідно до абзацу 2 частини 3 Прикінцевих положень КАС України суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Юхно