Справа № 520/16303/2020
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2021-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

30 березня 2021 року Справа № 520/16303/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Шляхової О.М., розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні суду в м. Харкові справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправною та скасування вимоги, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просила суд:

- скасувати як незаконні: вимогу ГУ ДПС у Харківській області від 13.11.2019 про сплату боргу у сумі 26539,26 грн; рішення ГУ ДПС у Харківській області № від 28.01.2020 на суму 17423,82 грн; вимогу ГУ ДПС у Харківській області від 05.10.2020 на суму 17423,82 грн.;

- зобов`язати ГУ ДПС у Харківській області вчинити дії - винести рішення по списанню штрафних санкцій та пені у сумі 17423,82 грн.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 30.11.2020 відкрито провадження в порядку загального позовного провадження.

В порядку процесуального правонаступництва судом 11.03.2021 замінено відповідача з Головного управління ДПС у Харківській області на Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України.

17.03.2021 від позивача через канцелярію суду надійшла заява про відмову від адміністративного позову в частині скасування як незаконних: рішення ГУ ДПС у Харківській області № від 28.01.2020 на суму 17423,82 грн; вимоги ГУ ДПС у Харківській області від 05.10.2020 на суму 17423,82 грн.; зобов`язання ГУ ДПС у Харківській області вчинити дії - винести рішення по списанню штрафних санкцій та пені у сумі 17423,82 грн.

Ухвалою суду від 17.03.2021 заяву позивача про відмову від позову в частині позовних вимог по справі №520/16303/2020 задоволено. Закрито провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, про визнання протиправними та скасування вимог і рішення, зобов`язання вчинити певні дії в частині позовних вимог про скасування як незаконних: рішення ГУ ДПС у Харківській області № від 28.01.2020 на суму 17423,82 грн; вимоги ГУ ДПС у Харківській області від 05.10.2020 на суму 17423,82 грн.; зобов`язання ГУ ДПС у Харківській області вчинити дії - винести рішення по списанню штрафних санкцій та пені у сумі 17423,82 грн.

Крім того, закрито підготовче провадження. Призначено судовий розгляд адміністративної справи №520/16303/2020 по суті у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду за адресою: м. Харків, пл. Свободи, 6, зала 23, на 30.03.2021 о 10:30 год.

Від позивача через канцелярію суду надійшла заява про поновлення пропущеного процесуального строку, в якому вона просить поновити пропущений процесуальний строк для оскарження у судовому порядку вимоги ГУ ДФС у Харківській області про сплату боргу від 13.11.2019 року на суму 26539,26 грн.; скасувати як незаконну вимогу ГУ ДФС у Харківській області про сплату боргу від 13.11.2019 року на суму 26539,26 грн.

Позивач при обґрунтуванні поважності причин пропуску строку звернення до суду з позовом про скасування вимоги ГУ ДПС у Харківській області №Ф-4654-57 від 13.11.2019 про сплату боргу у сумі 26539,26 грн., зазначила, що вказана вимога надійшла по пошті на її домашню адресу 18.11.2019 та була нею отримана. 06.12.2019 за заявою позивача державним реєстратором була проведена реєстраційна дія «Державна реєстрація припинення підприємницької діяльності фізичною особою-підприємцем за її рішенням» та внесено відповідний запис в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань. 17.12.2019 позивач сплатила суму по оскаржуваній вимозі у розмірі 26539,26 грн., оскільки у податковому органі їй повідомили, що без оплати не знімуть з обліку як підприємця та подадуть документи на примусове стягнення вказаної суми до виконавчої служби. Позивач посилається не те, що не має юридичної освіти та на той час не була обізнана із судовою практикою Верховного суду по вирішенню спорів з єдиного соціального внеску. Позивач стверджує, що про порушення моїх прав їй стало відомо у кінці березня 2020 року. Однак, оскільки вона має двох малолітніх дітей, то з оголошенням карантину у країні у зв`язку із пандемією, спричиненою коронавірусом, закриттям шкіл та дошкільних закладів, хворобою членів сім`ї та її особисто, вона пропустила встановлений законодавством процесуальний строк для оскарження вимоги ГУ ДПС у Харківській області про сплату боргу від 13.11.2019 року на суму 26539,26 грн.

Від ГУ ДПС у Харківській області надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. У вказаному клопотанні представник відповідача зазначив, що позивач отримала оскаржувану податкову вимогу від 13.11.2019 №Ф-4654-57 18.11.2019, що підтверджується самою позивачкою у позові, а з позовною заявою до суду звернулася лише 17.11.2020, тобто з порушенням встановленого законодавством строку. У зв`язку з цим, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Від позивача через канцелярію суду надійшло клопотання про розгляд заяви про поновлення прорущеного процесуального строку без її участі. Заяву підтримує, просить її задовольнити.

Представник відповідача подав через канцелярію суду заяву про підтримання клопотання про залишення позову без розгляду, розгляд просив проводити без участі представника відповідача.

Враховуючи клопотання сторін, суд приходить до висновку про можливість розгляду заяви про поновлення пропущеного процесуального строку та клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у порядку письмового провадження.

Письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом (пункт 10 частини першої статті 4 КАС України).

Фіксування судового засідання відповідно до статті 229 КАС України не здійснювалося.

Суд, розглянувши заяву позивача про поновлення строку звернення до суду та клопотання ГУ ДПС у Харківській області про залишення позовної заяви без розгляду, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 цієї статті, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З аналізу зазначених норм вбачається, що початком перебігу строку звернення до суду є день, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи КАС України та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 3 ст.122 КАС України).

При визначенні початку цього строку передусім до уваги береться момент, коли особа фактично дізналася про наявність відповідного порушення. Йдеться не про те, коли особа з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність.

Згідно з абз. 4, 5, 6 ч. 4 ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (далі Закон України №2464-VI) платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Відповідно до абзацу 9 ч. 4 ст. 25 Закону України № 2464-VI у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Отже, вказаними положеннями визначений порядок дій платника в частині непогодження із отриманою вимогою, яким є адміністративний чи судовий вид оскарження.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 31.01.2019 у справі №802/983/18-а та від 08.08.2019 у справі №480/106/19.

Відповідно до ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Предметом спору у вказаній справі є скасування вимоги ГУ ДПС у Харківській області про сплату боргу (недоїмки) №Ф-4654-57 від 13.11.2019, винесеної щодо ОСОБА_1 , в розмірі 26539,26 грн.

Вказану вимогу було скеровано на адресу ОСОБА_1 , яка зазначена у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадський формувань.

Як вбачається з позовної заяви, вказана вимога отримана позивачем 18.11.2019.

17.12.2019 ОСОБА_1 сплачено єдиний соціальний внесок у розмірі 26539,26 грн. Тобто, відповідно до підпункту 60.1.1 пункту 60.1 статті 60 ПК України податкова вимога №Ф-4654-57 від 13.11.2019 вважається відкликаною, оскільки сума податкового боргу самостійно погашена платником податків.

Водночас, ОСОБА_1 із позовом звернулась лише 17.11.2020 (дата поштового штампу на позовній заяві).

Тобто, із значним пропуском десятиденного строку звернення до суду.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду визначені у ст. 123 КАС України.

Зокрема, згідно ч. 3 цієї статті, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Суд наголошує, що під строком звернення до адміністративного суду розуміється строк, протягом якого особа має право звернутися з адміністративним позовом і розраховувати на одержання судового захисту. Дотримання цього строку є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин, запобігає зловживанням, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності та неостаточності у відносинах.

Суд враховує, що обов`язковою умовою поновлення судом строків на звернення до адміністративного суду є існування поважної причини (певних обставин або обставини, за яких своєчасне здійснення процесуальної дії було неможливим або утрудненим) пропуску такого строку, факт якої має підтверджуватися належними та допустимими доказами.

Натомість, суд не вбачає обставин, які б перешкоджали позивачу своєчасно звернутися до суду з позовом про захист порушеного чи оспорюваного права.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на розгляд його справи судом.

У справі Європейського суду з прав людини "Стаббігс та інші проти Великобританії" визначено, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав

У рішенні "Мігараль Есколано та інші проти Іспанії" від 25.01.2000 Європейський суд з прав людини зазначив, що сроки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосованими.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосованими (рішення у справі "Перез де Рада Кавалінес проти Іспанії" від 28.10.1998).

Реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції кожна держава - учасниця вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі і процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених ч.ч. 3 та 4 ст. 123 КАС України.

Отже, враховуючи пропуск строку звернення позивача до суду з цим позовом та відсутність обґрунтованих доказів для визнання причин пропуску строку поважними, водночас, наявність належного обґрунтування клопотання про залишення позову без розгляду, а також для сприяння стабільності діяльності відповідача щодо виконання своїх функцій, недопущення наявності умов, які б приводили до постійного збереження стану невизначеності та неостаточності у даних відносинах, суд вважає, що слід застосувати процесуальні наслідки, передбачені п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України, та залишити позовну заяву ОСОБА_1 до ГУ ДПС у Харківській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу без розгляду.

Керуючись статтями 121, 122, 123, 248, 250, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення пропущеного процесуального строку - відмовити.

Клопотання Головного управління ДПС у Харківській області про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, про визнання протиправною та скасування вимоги - залишити без розгляду.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Повний текст ухвали складено 30 березня 2021 року.

Суддя О.М. Шляхова