Справа № 280/3235/20
Суддя: Круговий О.О.
Дата ухвалення: 2021-03-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

31 березня 2021 року м. Дніпросправа № 280/3235/20

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Кругового О.О. (доповідач),

суддів: Прокопчук Т.С., Шлай А.В.,

за участю секретаря судового засідання Іотової А.О.,

за участю:

представника позивача: Швець Д.І.,

представника відповідача: Жданова А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області

на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 24.06.2020 року, (суддя суду першої інстанції Кисіль Р.В.), прийняту в порядку спрощеного провадження в м. Запоріжжя, в адміністративній справі №280/3235/20 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Укрспеціндустрія - інвест» до Головного управління Державної податкової служби у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування рішень, -

в с т а н о в и в :

18 травня 2020 року товариство з обмеженою відповідальністю «Укрспеціндустрія-інвест» звернулось до суду з адміністративним позовом, в якому просило: визнати протиправними та скасувати рішення Головного управління ДПС у Запорізькій області від 07.04.2020 №15801 та від 04.05.2020 №18072 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку, на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку; зобов`язати Головне управління ДПС у Запорізькій області виключити позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості без права повторного включення до переліку ризикових з тих саме підстав.

В обґрунтування адміністративного позову, що рішення комісії ГУ ДПС у Запорізькій області від 07.04.2020 №15801 та від 04.05.2020 №18072 не містять належної мотивації підстав і причин віднесення ТОВ Укрспеціндустрія-інвест до ризикових платників податків. Вказує, що відповідно до положень постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних внесення скаржника до переліку ризикових платників перешкоджає провадженню господарської діяльності останнього з огляду на те, що оскаржуване рішення є підставою для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних. Отже, наявність оскаржуваного рішення та, відповідно, перебування позивача у переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є підставою для зупинення реєстрації податкових накладних, які складаються підприємством, що безпідставно ускладнює господарську діяльність позивача та відносини з контрагентами, а, отже, оскаржуваними рішеннями безпосередньо порушуються права позивача.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 24 червня 2020 року адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Укрспеціндустрія-інвест» задоволено частково. Визнано протиправними та скасовано рішення Комісії Головного управління ДПС у Запорізькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 07.04.2020 №15801 та від 04.05.2020 №18072 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю Укрспеціндустрія-інвест критеріям ризиковості платника податку, на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Зобов`язано Головне управління ДПС у Запорізькій області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю Укрспеціндустрія-інвест з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом вимог норм матеріального та процесуального права просить оскаржуване рішення суду скасувати та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що ТОВ «Укрспеціндустрія-інвест» включено до переліку ризикових платників за критерієм «у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючий орган завдань та функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування». На підтвердження обставин, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості, до суду першої інстанції в якості доказів надано схему з ЄРПН руху господарських операцій позивача та його контрагентів, з якої вбачається реалізація товарів/послуг, відмінних від придбаних. Про що було вказано також у рішенні контролюючого органу та повідомлено позивачу. Відповідач вважає, що оскаржуване рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості не порушує прав та законних інтересів позивача та не створює для нього жодних нових прав чи обов`язків.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 22 жовтня 2020 року апеляційну скаргу ГУ ДПС у Запорізькій області було задоволено. Скасовано рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 24.06.2020 року та прийнято нову постанову про відмову в задоволенні позовних вимог ТОВ «Укрспеціндустрія-інвест».

Позивач оскаржив постанову суду апеляційної інстанції в касаційному порядку до Верховного Суду.

Постановою Верховного Суду від 16 лютого 2021 року касаційну скаргу ТОВ «Укрспеціндустрія-інвест» задоволено частково. Постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 22.10.2020 року скасовано, а справу направлено до суду апеляційної інстанції на новий розгляд.

Перед початком судового засідання від ГУ ДПС у Запорізькій області надійшло клопотання про заміну сторони відповідача у справі, яке обґрунтоване тим, що постановою КМУ від 30.09.2020 №893 Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком. Права та обов`язки територіальних органів Державної податкової служби, що ліквідуються, переходять Державній податковій службі та її територіальним органам у межах, визначених положеннями про Державну податкову службу та її територіальні органи. Наказом Держаної податкової служби України від 30.09.2020 року №529 Про утворення територіальних органів Державної податкової служби було утворено як відокремлені підрозділи ДПС територіальні органи за переліком згідно з додатком. У зв`язку з наведеним заявник просить суд задовольнити клопотання про заміну сторони відповідача у справі, замінивши Головне управління ДПС у Запорізькій області на його правонаступника Головне управління ДПС у Запорізькій області (відокремлений територіальний підрозділ).

Колегія суддів, порадившись на місці, з урахуванням думки учасників справи, ухвалила клопотання про заміну сторони у справі задовольнити, замінити відповідача у справі Головне управління ДПС у Запорізькій області () на його правонаступника Головне управління ДПС у Запорізькій області ().

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права, надану правову оцінку досліджених судом доказів по справі, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги з наступних підстав.

Судом встановлено, що 07.04.2020 Комісія ГУ ДПС у Запорізькій області прийняла рішення №15801 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, відповідно до якого визначено відповідність платника податку критеріям ризиковості на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме - наявна податкова інформація, що платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН, здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних (а.с. 10).

23.04.2020 позивач направив через електронний кабінет платника податків повідомлення №2304-П-1/2020 від 23.04.2020 про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платнику податку критеріям ризиковості платника податку та ґрунтовні пояснення стосовно господарської діяльності підприємства з додатками в кількості 21 документ (а.с. 12-15).

Однак, рішенням Комісії ГУ ДПС у Запорізькій області №18072 від 04.05.2020 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, ТОВ Укрспеціндустрія-інвест включено до переліку ризикових платників податків. У вказаному рішенні було зазначено, що Комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 23.04.2020 №2304-П-1/2020 прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, з посиланням на п.8 Критеріїв ризиковості платника податку та те, що: платником податку та/або його контрагентами, згідно даних ЄРПН, здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних, та надання платником документів не в повному обсязі (а.с. 11).

Не погодившись з вищезазначеними рішеннями Комісії ГУ ДПС у Запорізькій області, ТОВ Укрспеціндустрія-інвест звернулось до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір між сторонами та задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання за ознакою невідповідність реалізованих товарів/послуг придбаним, у зв`язку з чим, рішення ГУ ДПС у Запорізькій області від 07.04.2020 №15801 та від 04.05.2020 №18072 є протиправними та підлягають скасуванню.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України встановлено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

За приписами пункту 61.1 статті 61 Податкового кодексу України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно підпункту 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 Податкового кодексу України, податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Згідно з п. 185.1 ст. 185 ПК України, об`єктом оподаткування є операції платників податку з: а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю; б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу; в) ввезеня товарів на митну територію України; г) вивезення товарів за межі митної території України; ґ) виключено; д) виключено; е) постачання послуг з міжнародних перевезень пасажирів і багажу та вантажів залізничним, автомобільним, морським і річковим та авіаційним транспортом.

Відповідно до п. 201.1, п. 201.7, п. 201.10 ст. 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін. При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Така податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем. З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин. Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді. Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку. Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних. Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період. Виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг. Податкова накладна, що містить помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, є підставою для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту.

Реєстрація податкових накладних/розрахунків про коригування може бути зупинена, зокрема через віднесення платника податків до категорії ризикових. Податковим кодексом України визначено правові наслідки відсутності факту реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Така податкова накладна не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної у податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Пунктом 7 Прикінцевих та перехідних положень Закону України Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році від 07.12.2017 № 2245-VIII, яким змінено редакцію пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу, Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 11.12.2019 №1165 (набрала чинності 01.02.2020 р.), якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок).

Пунктом 2 Порядку №1165 визначено, зокрема, що автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Згідно пунктів 4, 5 Порядку №1165 зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року № 1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі. Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

Згідно з пунктом 6 вищевказаного Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Додаток 1 до Порядку № 1165 містить перелік Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість. Так, віднесення до п.8 Критеріїв здійснюється у разі наявної у контролюючого органу податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстраціїподатковій накладній/розрахунку коригування.

Отже, виходячи з аналізу зазначених норм права при здійсненні опрацювання податкових накладних, направлених для реєстрації в ЄРПН, податковий орган проводить моніторинг відповідності / не відповідності критеріям ризиковості платника податку або здійсненої господарської операції.

При цьому, форма рішення про відповідність /невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачає зазначення контролюючим органом конкретної податкової інформації, яка стала підставою для прийняття вказаного рішення на підставі п. 8 Критеріїв.

Дослідивши рішення ГУ ДПС у Запорізькій області про відповідність / невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 07.04.2020 року №15801, від 04.05.2020 року №18072, суд апеляційної інстанції встановив, що комісією регіонального рівня визначено, що ТОВ «Укрспеціндустрія-інвест» відповідає п. 8 критеріям ризиковості платника податку, про що зроблено відповідну позначку. В рішенні від 07.04.2020 року в графі «Податкова інформація», яка заповнюється в разі відповідності платника п. 8 критеріям ризиковості, податковим органом зазначено таке: «Платником податку та/або його контрагентами, згідно ЄРПН, здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних», в графі «Податкова інформація» в рішенні від 04.05.2020 року вказано наступне: «Платником податку та/або його контрагентами, згідно ЄРПН, здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних, та надання платником документів не в повному обсязі».

Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що в рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості в порушення вимог Порядку №1165 відповідачем не зазначено всіх обов`язкових реквізитів рішення, а саме не вказано яка саме конкретна інформація стала підставою для прийняття рішення, що свідчить про необґрунтованість та незаконність останнього.

Як правильно зазначив суд першої інстанції, відповідачем в підтвердження опрацювання податкової інформації щодо ТОВ «Укрспеціндустрія-інвест», зокрема поданих останнім додаткових документів, до суду не надано.

Згідно з п.44-46 Порядку №1165, Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу.

У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Так, представником відповідача не надано до суду доказів додержання вимог п.44 Порядку №1165 - результатів проведених звірок/перевірок інформаційних джерел та наданих позивачем документів.

У п.40 Порядку № 1165, зокрема, зазначено: … Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Протокол підписується головою комісії контролюючого органу (у разі його відсутності - заступником), заступником голови комісії, секретарем комісії та членами комісії, які брали участь у засіданні. Ведення обліку матеріалів щодо роботи комісії контролюючого органу здійснюється секретарем такої комісії .….

Відповідачем не надано до суду копію протоколів засідань Комісії під час прийняття оскаржуваного рішення, матеріалів роботи комісії тощо.

Відтак, відповідачем документально не доведено додержання процедури розгляду матеріалів

До суду апеляційної інстанції відповідачем надано пояснення, що протоколи Комісії не можуть бути надані до матеріалів справи, оскільки вони були вилучені згідно протоколу обшуку Головного слідчого управління служби безпеки України у Запорізькій області від 07.05.2020 року зв`язку з проведення досудового розслідування. На підтвердження вказаних обставин відповідачем надано копію протоколу обушку від 07.05.2020 року.

Надаючи оцінку поясненням відповідача, суд дослідив зміст наданої відповідачем копії протоколу обушку та зазначає, що із вказаного документу не вбачається факту вилучення у відповідача протоколів комісії. Як видно з копії протоколу, його складено слідчим 1-го відділення слідчого відділу УСБУ в Запорізькій області старшим лейтенантом юстиції Інюхіним Андрієм Вікторовичем в тому, в присутності понятих, працівників відповідача, адвокатів, в тому, що примірник ухвали слідчого судді про проведення обшуку пред`явлено начальнику ГУ ДПС у Запорізькій області Рачинському Р.М. В протоколі обшуку зазначено, що копію ухвали слідчого судді отримано начальником ГУ ДПС у Запорізькій області, протокол проведено слідчим 1-го відділення слідчого відділу УСБУ в Запорізькій області старшим лейтенантом юстиції Інюхіним Андрієм Вікторовичем, що підтверджено понятими та учасниками обшуку власними підписами. Жодний відомостей про вилучення у ГУ ДПС у Запорізькій області будь-яких документів копія протоколу обшуку від 07.05.2020 року, надана відповідачем, не містить.

Відтак, суд апеляційної інстанції вважає необґрунтованими доводи відповідача з приводу існування об`єктивної неможливості надання до суду протоколів Комісії.

Суд враховує, що на адвокатський запит вих.№22/04/20 від 22.04.2020 (а.с. 24), надісланий відповідачеві 22.04.2020 з проханням роз`яснення ситуації була направлена відповідь №25815/10/08-01-06-03-17 від 29.04.2020, за якою відповідач визначив відповідність позивача до п.8 критеріїв ризикованості платників податку через те, що за результатами проведеного аналізу ЄРПН за період січень - квітень 2020 року не встановлено походження товару (вапно) зокрема від контрагента постачальника ТОВ ОПТДЕТАЛЬ ДНІПРО. Так, на думку відповідача, ТОВ ОПТДЕТАЛЬ ДНІПРО згідно даних ЄРПН придбаває вапно, не виключно, у ТОВ ДЮЛАЙН, який придбає його у ТОВ ОРТІС КОМПАНІ, яке в свою чергу придбає вапно у ТОВ КОРСАР Актив, який в свою чергу придбає цигарки. Зазначений контрагент постачальник не виробляє та не придбає по ланцюгу товар, постачання якого на адресу ТОВ Укрспеціндустрія-інвест відображено в ПН (а.с. 25-26).

Між тим, суд апеляційної інстанції вважає зазначені доводи відповідача неналежними доказами з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ст. 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин. (ч. 1 та 2 ст. 77 КАС України)

Як вже зазначалось, в рішенні про віднесення позивача до п. 8 критеріїв ризиковості не наведено посилань на конкретну наявну податкову інформацію про відповідність платника критеріям ризиковості, із посиланням на конкретні ЄРПН та/або контрагентів позивача по ланцюгу господарських операцій.

Отже, за наслідками дослідження оскаржуваного рішення, судом не встановлено, що саме податкова інформація зазначена в відповіді на адвокатський запит стала підставою для визнання платника податку таким, що відповідає п. 8 критеріям ризиковості, однак жодних конкретних посилань на вказану інформацію в оскаржуваних рішеннях немає.

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Також, за приписами ст. 2 КАС України, які фактично визначають вимоги зокрема до рішень суб`єктів владних повноважень, визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В даному випадку, оскаржувані рішення було прийнято відповідачем необґрунтовано, оскільки ним не було наведено жодних обставин, які б обумовлювали підстави його прийняття.

В свою чергу, суд апеляційної інстанції також зазначає, що п підтвердження сланої позиції відповідачем до суду було надано додаткові докази, а саме: схему руху господарських операцій, а також копію листа Заступника начальника Вознесенівського управління у м. Запоріжжя ГУ ДПС у Запорізькій області від 07.04.2020 року про надання ОСОБА_1 комісії інформації, аналогічній тій, що вказані в відповіді на запит, копії протоколу обшуку.

У відповідності до ч. 3, 4 ст. 79 КАС України, відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом із поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Згідно із ч. 8, ч. 9 ст. 79 КАС України, докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідачем не дотримано визначеного ст. 79 КАС України порядку подання доказів. Так, докази такі як лист Заступника начальника Вознесенівського управління у м. Запоріжжя ГУ ДПС у Запорізькій області від 07.04.2020 року та схема руху господарських операцій подані відповідачем із пропуском строку на їх подання, а особа яка їх подає не обґрунтувала суду в чому саме полягала неможливість їх подання у визначені Законом строки, більш того, копії наданих доказів не були направлені на адресу позивача.

Таким чином, суд апеляційної інстанції не приймає зазначені докази до уваги під час розгляду даної справи.

Відтак, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність достатніх підстав для задоволення позовних вимог ТОВ «Укрспеціндустрія-інвест».

З урахуванням вищевикладеного, суд апеляційної інстанції вважає, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстави для зміни або скасування рішення суду відсутні.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 310, ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 325 КАС України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області - залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 24 червня 2020 року в адміністративній справі №280/3235/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Постанова в повному обсязі складена 01.04.2021 року.

Головуючий - суддя О.О. Круговий

суддя Т.С. Прокопчук

суддя А.В. Шлай