Справа № 340/1429/21
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2021-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

01 квітня 2021 року Справа № 340/1429/21

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Хилько Л.І., розглянув матеріали позову ОСОБА_1 (далі - позивач) до Кіровоградської обласної прокуратури (далі - відповідач) про визнання бездіяльності протиправною, стягнення вихідної допомоги та середнього заробітку за час затримки виплати вихідної допомоги, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом і просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не нарахування та невиплати вихідної допомоги при звільненні в розмірі середньомісячного заробітку;

- стягнути з відповідача вихідну допомогу при звільненні у розмірі 29255,55 грн.;

- стягнути з відповідача середній заробіток за час затримки виплати вихідної допомоги при звільненні за період з 01.05.2020 року по день ухвалення судом рішення виходячи з середньоденного заробітку - 1427,10 грн., за кожен день такої затримки.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву, відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя вважає за необхідне залишити її без руху, зважаючи на наступне.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач документ про сплату судового збору не надав, оскільки на його думку він звільнений від його сплати на підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI (далі - Закон №3674-VI).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону №3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах, зокрема про стягнення заробітної плати.

Так, позивач просить визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не нарахування та невиплати вихідної допомоги при звільненні в розмірі середньомісячного заробітку; стягнути вихідну допомогу при звільненні у розмірі 29255,55 грн. та середній заробіток за час затримки виплати такої вихідної допомоги при звільненні.

Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 18.03.2020 року (справа №711/4010/13-ц), вихідна допомога та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні (зокрема, і за час затримки виплати такої допомоги) не належать до структури заробітної плати, тобто не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є іншою заохочувальною чи компенсаційною виплатою, що входить до такої структури.

Аналогічна правова позиція також викладена в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 07 липня 2020 року у справі №813/2558/13-а.

Отже, пільга по сплаті судового збору, передбачена п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", не поширюється на вимоги позивача, заявлені в даному позові.

Відповідно до вимог ч. 1 та пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з абз.4 ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" з 1 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2270 гривень.

Зі змісту позовних вимог вбачається те, що позивачем фактично висунуто одну позовну вимогу майнового характеру, а саме стягнення вихідної допомоги при звільненні у розмірі 29255,55 грн. та середнього заробітку за весь час затримки виплати вихідної допомоги.

Відповідно до п.п.3, 4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Таким чином, позивач повинен сплатити судовий збір у розмірі 908,00 грн. (2270 х 0,4). В той же час, оскільки зі змісту позовних вимог суму середнього заробітку встановити неможливо, позивач має сплатити судовий збір, визначивши його розмір відповідно до вищезазначеної норми закону, або надати суду копію позовної заяви (уточнення вимог) з розрахунком такого середнього заробітку.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому, за ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Так, на підставі рішення Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур №303 від 10.04.2020 прокурор Кіровоградської області, керуючись статтею 11 Закону України "Про прокуратуру", підпунктом 2 пункту 19 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури", видав наказ від 29 квітня 2020 року № 87к, яким ОСОБА_1 звільнено з посади начальника відділу організації діяльності у сфері запобігання та протидії корупції управління представництва інтересів держави в суді прокуратури Кіровоградської області на підставі пункту 9 частини 1 статті 51 Закону України "Про прокуратуру" з 30 квітня 2020 року.

Цим же наказом Відділу фінансування та бухгалтерського обліку прокуратури Кіровоградської області було наказано провести остаточних розрахунок та виплати усі належні ОСОБА_1 виплати при звільненні.

Як вказав позивач у позові, у день звільнення з ним проведено розрахунок, шляхом зарахування грошових коштів на картковий рахунок у АТ "Райффайзен Банк Аваль".

Отже, про невиплату спірної допомоги позивач міг дізнатись у день проведення розрахунку при звільненні.

Також встановлено, що не погоджуючись із своїм звільненням позивач 11.06.2020 р. звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому, серед іншого, просив суд визнати протиправним та скасувати наказ прокурора Кіровоградської області від 29.04.2020 № 87к. (справа № 340/1905/20) По змісту позовної заяви позивач зазначив, що з наказом про звільнення та рішенням кадрової комісії на підставі якого видано наказ його ознайомлено 13.05.2020. У цей же день йому надано копії вищевказаних документів та вручено трудову книжку.

Отже, з 13.05.2020 р. позивач міг дізнатись про причини невиплати йому вихідної допомоги при звільненні, а тому суд вважає необґрунтованими посилання позивача на те, що про порушення своїх прав щодо невиплати вихідної допомоги при звільненні він дізнався з листа Кіровоградської обласної прокуратури від 03.03.2021 № 27-37 вих.-21.

Твердження позивача про необхідність застосування до спірних правовідносин ч. 2 ст. 233 КЗпП України суд також не приймає, оскільки це не відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постанові у справі № 711/4010/13-ц від 18.03.2020, згідно якої вихідна допомога не належить до структури заробітної плати, тобто не є основною чи додатковою заробітною платою.

Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Виходячи з аналізу наведених норм КАС України, для звернення до адміністративного суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, та яких за заявою учасника справи може бути поновлений, якщо суд визнає причини його пропуску поважними.

Таким чином, позивач пропустив встановлений КАС України місячний строк звернення до суду та не надав заяву про поновлення такого строку.

Відповідно до частин 1. 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч.2 ст.169 КАС України).

Відтак, позовну заяву слід залишити без руху зі встановленням терміну для усунення недоліків, які можуть бути усунуті шляхом надання до суду:

-уточнення позовної вимог в частині суми стягнення середнього заробітку;

-документа про сплату судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру у встановленому законом розмірі;

-заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду разом з доказами поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву залишити без руху та повідомити позивача про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст.256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько