Справа № 947/24454/19
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2021-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2021 р.м. ОдесаСправа № 947/24454/19

Місце ухвалення рішення суду 1 інстанції: м. Одеса;

Дата складання повного тексту рішення суду 1 інстанції:

08.12.2020 року;

Головуючий в 1 інстанції: Чернявська Л.М.

П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді - Єщенка О.В.

суддів - Димерлія О.О.

- Танасогло Т.М.

За участю: секретаря - Черкасової Є.А.

представника апелянта - Чабан О.О. (довіреність від 11.01.2021 року)

позивача - ОСОБА_1

представника позивача - Ворсуляк М.С. (ордер від 1.03.2021 року)

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 8 грудня 2020 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, Одеської міської ради про скасування постанов у справах про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду першої інстанції з позовом, в якому просила визнати протиправною та скасувати постанову в.о. начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради АвдєєваО.Р. по справі про адміністративне правопорушення за № 202/19 від 19.03.2019 року про визнання винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладення на неї адміністративного стягнення у виглядіштрафу в розмірі 6800 грн.; визнати протиправною та скасувати постанову заступника начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Р.К. по справі про адміністративне правопорушення за № 280/19 від 08.04.2019 року про визнання винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, та накладення на неї адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що висновки відповідача про недопущення позивачем контролюючого органу до перевірки у сфері містобудівної діяльності та скоєння адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 188-42 КУпАП, є необґрунтованими, не підтверджені належними доказами та не відповідають чинному законодавства. Позивач не був повідомлений про заходи контролю та присутнім на об`єкті перевірки, а отже не міг допустити правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Наведені обставини, а також те, що справи про адміністративні правопорушення розглянуті без суб`єкта містобудування, органом не забезпечено право позивача на надання пояснень з приводу спірних правовідносин, а також встановлених порушень, свідчать про невідповідність рішень суб`єкта владних повноважень критерію обґрунтованості та правомірності, що є безумовною підставою для їх скасування.

Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 8 грудня 2020 року адміністративний позов задоволено.

Суд визнав протиправною та скасував постанову в.о. начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Авдєєва О.Р. по справі про адміністративне правопорушення за № 202/19 від 19.03.2019 року про визнання винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладення на неї адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Визнав протиправною та скасував постанову заступника начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Р.К. по справі про адміністративне правопорушення за № 280/19 від 08.04.2019 року про визнання винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладення на неї адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції виходив з того, що, оскільки відповідачем не доведено, що перевірки проводились у присутності позивача, постанови у справах про адміністративні правопорушення винесено за відсутності особи, яка притягається до відповідальності, та доказів належного сповіщення позивача про дату, час і місце розгляду справ про адміністративні правопорушення, накладення стягнень є необґрунтованим та не правомірним, у зв`язку із чим рішення суб`єкта владних повноважень мають бути скасовані в судовому порядку.

В апеляційній скарзі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просить скасувати судове рішення та прийняти нове про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на те, що судом першої інстанції не надано належної правової оцінки нормам законодавства, що регулюють спірні правовідносини, та обставинам справи і помилково не враховано, що факт не допуску позивачем контролюючого органу до перевірки підтверджується належним чином оформленим актом, протоколом про адміністративне правопорушення та приписом. З огляду на те, що у цих матеріалах наведено обставини, які свідчать про наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення, а також відомості про дату, час і місце розгляду відповідної справи, позивач не скористався своїм правом на участь у вирішенні питання щодо притягнення до адміністративної відповідальності, надання пояснень, правом на захист тощо, у відповідача не виникло обставин, що перешкоджали провадженню, а тому рішення відповідача є законними та обґрунтованими і у суду першої інстанції не виникло правових підстав для задоволення позову та їх скасування.

Судом першої інстанції з`ясовано та як встановлено під час апеляційного розгляду, ОСОБА_1 є власником земельної ділянки, загальною площею 0,0923 га та житлового будинку, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 .

12.02.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради направлено позивачу повідомлення від 12.02.2019 року №01-18/67 про необхідність прибути на об`єкт 20.02.2019 року о 09:00 год. для проведення позапланової перевірки з питань дотримання вимог містобудівного законодавства.

Вказане сповіщення одержане позивачем 21.02.2019 року, про що свідчить відповідне поштове повідомлення.

04.03.2019 року головним спеціалістом інспекційного відділу №1 УДАБК ОМР із залученням головного спеціаліста контролю та моніторингу за станом забудови району складено акт про недопущення ОСОБА_1 посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва: житлового будинку на присадибній земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказані обставини свідчили про наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, про що головним спеціалістом інспекційного відділу складено протокол від 04.03.2019 року з призначенням справи про адміністративне правопорушення в приміщенні Управління на 19.03.2019 року о 10:30 год.

Також, 04.03.2019 року головним спеціалістом інспекційного відділу внесено позивачу припис із вимогою допустити посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва у термін до 14.03.20219 року.

У вказаних матеріалах міститься запис про відмову суб`єкта містобудування від їх одержання, у зв`язку із чим акт, припис та протокол направлені позивачу засобами поштового зв`язку.

Згідно даних поштового відправлення, матеріали перевірки були повернуті на адресу Управління із відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Разом з цим, на підставі наказу від 02.01.2019 року №01-13/1ДАБК та направлення від 14.03.2019 року №000511 головним спеціалістом інспекційного відділу за результатом виходу на об`єкт будівництва встановлено, що замовником не допущено орган контролю до проведення перевірки, чим не виконано законні вимоги контролюючого органу та порушено п.п. «а», «б» п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.п. 3 п. 11 постанови Кабінету Міністрів України №553.

Порушення вимог містобудівного законодавства зафіксовані в акті від 25.03.2019 року №000511.

Вказані обставини свідчили про наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, про що головним спеціалістом інспекційного відділу складено протокол від 25.03.2019 року з призначенням справи про адміністративне правопорушення в приміщенні Управління на 08.04.2019 року о 14:30 год.

У матеріалах міститься запис про відмову суб`єкта містобудування від їх одержання, у зв`язку із чим акт та протокол направлені позивачу засобами поштового зв`язку.

Отримання позивачем вказаних матеріалів відповідач підтверджує списком згрупованих поштових відправлень та даними з сайту «УКРПОШТА» про вручення поштового відправлення.

Разом з цим, розглянувши матеріали перевірок, Управлінням винесено постанови від 19.03.2019 року №202/19, від 08.04.2019 року №280/19, якими позивача визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 188-42 КУпАП.

З огляду на те, що позивач не був присутнім під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, відповідні постанови направлені йому засобами поштового зв`язку.

Не погоджуючись із накладенням стягнень, посилаючись на їх необґрунтованість та неправомірність, позивач звернувся до суду із цим позовом за захистом своїх прав та інтересів.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Зазначені положення Закону кореспондуються із приписами, передбаченими Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

Разом з цим, за правилами п.п. 16, 17, 18 Порядку від 23.05.2011 року №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Відповідно до п.п. 19, 20, 21 Порядку від 23.05.2011 року №553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а також на усунення порушень суб`єктів містобудування у цій сфері.

У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, вирішити питання про відповідальність суб`єкта містобудування.

Водночас, колегія суддів враховує, що відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 188-42 КУпАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Разом з цим, відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали.

Згідно із ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, аналіз наведених правових норм показав, що про розгляд справи про адміністративне правопорушення має бути повідомлена особа, яка притягується до адміністративної відповідності.

Справа може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до відповідальності, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Колегія суддів враховує, що матеріали, у тому числі про сповіщення розгляду справи, не одержані позивачем під час перевірки, у зв`язку із чим були надіслані суб`єкту містобудування засобами поштового зв`язку.

Позивач зазначає, що вказані матеріали він не одержував завчасно до розгляду справи про адміністративне правопорушення, фактично про дату, час та місце вирішення справи повідомлений не був.

Наявність відомостей про фактичне вручення матеріалів перевірки, у тому числі протоколу або іншого листа про сповіщення суб`єкта містобудування про розгляд справи про адміністративне правопорушення не підтверджується і відповідачем. Відповідних даних матеріали справи не містять.

З огляду на те, що матеріали справи не містять відомостей про завчасне сповіщення позивача про розгляд справи, зазначені обставини перешкоджають подальшому провадженню у вирішенні питання відносно виявленого правопорушення.

На думку колегії суддів, уповноважений орган має забезпечити заслуховування пояснень особи, яка притягається до відповідальності, вивчення доказів, які на думку цієї особи підтверджують дотримання ним вимог містобудівного законодавства, та прийняти обґрунтований висновок про наявність чи відсутність у діях особи складу правопорушення, а відтак - рішення за наслідками всебічного та об`єктивного розгляду справи.

Однак, оскільки висновки контролюючого органу про недотримання позивачем правил містобудівного законодавства, вчинення ним адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 188-42 КУпАП, складені не на підставі всебічного і об`єктивного розгляду справи, постанови про накладення адміністративного стягнення прийняті не у відповідності до правил законодавства, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем в порушення приписів ч. 2 ст. 77 КАС України не доведено правомірність свого рішення, а отже накладення стягнень є необґрунтованим, оспорювані постанова підлягають скасуванню.

З огляду на наведене, оскільки висновки суду відповідають нормам законодавства, що регулюють спірні правовідносини, та обставинам справи, а доводи апеляційної скарги цих висновків не спростовують, колегія суддів вважає, що судове рішення відповідно до вимог ст. 316 КАС України підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 272, 286, 308, 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд , -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради - залишити без задоволення.

Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 8 грудня 2020 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено та підписано 30.03.2021 року (з урахуванням терміну перебування одного із членів колегії у відпустці).

Головуючий-суддя: О.В. Єщенко

Судді: О.О. Димерлій

Т.М. Танасогло