Справа № 826/5205/16
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2021-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

30 березня 2021 року м. Київ № 826/5205/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Келеберди В.І., розглянувши клопотання представника Офісу Генерального прокурора про поновлення провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Генеральної прокуратури України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботи, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою суду від 07.06.2016 року провадження у справі № 826/5205/16 було зупинено до набрання законної сили судовим рішенням у справі №752/4292/16-к Голосіївського районного суду міста Києва по обвинуваченню ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 369 КК України.

24.02.2021 року на адресу суду від представника відповідача надійшло клопотання про поновлення провадження у даній справі, оскільки вирок по справі №752/4292/16-к набрав законної сили 11.01.2021 року. Додатково просить здійснювати розгляд у судовому засіданні.

Разом з цим, суд зазначає, що 03 жовтня 2017 року Верховною Радою України прийнято Закон України №2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», який набрав чинності 15 грудня 2017 року. Вказаним Законом вводиться в дію нова редакція Кодексу адміністративного судочинства України (редакція від 15.12.2017 року), який визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах.

Згідно з ч. 3 ст. 3 КАС України (в редакції від 15.12.2017 року), провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Отже, з дня набрання чинності нової редакції Кодексу адміністративного судочинства України, тобто з 15.12.2017 року, адміністративне судочинство здійснюється за правилами цієї редакції Кодексу.

Таким чином, розгляд зазначеної адміністративної справи має здійснюватися за правилами Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 15.12.2017 року.

Як вбачається з матеріалів справи зупиненню провадження у справі слугували підстави, передбачені п. 3 ст. 1 ст. 156 КАС України (чинна на момент постановлення судом ухвали від 14.05.2015 року про зупинення провадження).

Відповідно до вказаної норми, суд зупиняє провадження у справі в разі неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 236 КАС України (редакція з 15.12.2017 року) суд зупиняє провадження у справі в разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

У відповідності до ч. 1 ст. 237 КАС України провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення. Про поновлення провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Судом встановлено, що вироком Вищого антикорупційного суду від 25.09.2020 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 11.01.2021 року, у справі №752/4292/16-к визнано винуватим ОСОБА_1 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, та призначено йому покарання у виді 2 (двох) років позбавлення волі.

Отже, враховуючи те, що обставини, які слугували підставою для зупинення провадження у даній справі відпали, суд дійшов висновку про постановлення ухвали про поновлення провадження.

Провадження у справі продовжується зі стадії, на якій його було зупинено (ч. 3 ст. 237 КАС України).

Крім цього, суд зазначає, що у відповідності до ч. 1 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Також, умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються КАС України (ч. 5 ст. 12 КАС України).

Відповідно до ч. 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Водночас, ч. 4 ст. 257 КАС України, а також ч. 4 ст. 12 КАС України вказано перелік категорій справ, які за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті, а саме справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п. 1 ч. 6 ст. 12 КАС України справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище є виключенням з переліку визначення справ незначної складності.

Водночас, Кодексом визначено, а саме ч. 2 ст. 12 КАС України, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Так, дослідивши матеріали справи, враховуючи те, що дана справа, де предметом спору є розгляд питань, які виникають з відносин публічної служби, суд дійшов висновку, що дана справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, оскільки вважає, що швидкість вирішення справи вказаної категорії є пріоритетним.

Разом з цим, у прохальній частині клопотання представника відповідача зазначено клопотання про розгляд справи за участю представника останнього.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Водночас, пунктом 2 частини шостої статті 262 КАС України встановлено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Ознайомившись із матеріалами справи, врахувавши предмет та підстави позову, склад учасників справи, для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд прийшов до висновку, що дана справа не потребує проведення судового засідання, оскільки у даному випадку проведення відкритого судового засідання суттєво сповільнить вирішення справи, відтак, дана справа підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Крім цього, суду не надано жодних доказів на підтвердження зворотнього.

Відповідно, з урахуванням вказаного, у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін має бути відмовлено.

Додатково суд зазначає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. Суд може запропонувати надати додаткові докази або витребувати додаткові докази за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, або з власної ініціативи.

Відтак, сторони не позбавлені можливості подачі доказів на підтвердження своєї позиції або письмових пояснень.

Також, представником відповідача долучено копію наказу Генерального прокурора №358 від 27 грудня 2019 року «Про окремі питання забезпечення початку роботи Офісу Генерального прокурора», згідно з пунктом 1 якого наказано перейменувати юридичну особу «Генеральна прокуратура України» в «Офіс Генерального прокурора» без змін ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Отже, на підставі викладеного, суд вважає наявними підстави для перейменування відповідача.

Керуючись статтями 3, 12, 237, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

У Х В А Л И В :

1. Поновити провадження у справі №826/5205/16.

2. Подальший розгляд справи здійснювати одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

3. Розгляд справи продовжувати з належною назвою відповідача - Офіс Генерального прокурора відповідно до актуальної назви державної організації за кодом .

4. Копію даної ухвали направити сторонам.

5. Роз`яснити сторонам, що веб-адресою сторінки в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, є http://court.gov.ua/fair/sud2670/.

6. Запропонувати сторонам подати додаткові докази на підтвердження своєї позиції або письмові пояснення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.І. Келеберда