Справа № 520/3294/2020
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2021-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

24 березня 2021 р. справа № 520/3294/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Котеньова О.Г., за участі секретаря судового засідання Блудової А.І.,

представника позивача - не прибув,

представника відповідача - Щербини А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська ливарна компанія" (пр. Московський, буд. 277, м. Харків, 61089, ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, код ЄДРПОУ ВП 43983495) про скасування вимоги, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Українська ливарна компанія", звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Харківській області, щодо винесення Вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 14.01.2020 № Ю-119294-58;

- скасувати винесену Головним управління ДПС у Харківській області Вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 14.01.2020 № Ю-119294-58.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 30.09.2020 закрито підготовче провадження у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська ливарна компанія" (пр. Московський, буд. 277, м. Харків, 61089, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним і скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії та призначено справу до судового розгляду по суті.

28 жовтня 2020 року ухвалою Харківського окружного адміністративного суду позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська ливарна компанія" (пр. Московський, буд. 277, м. Харків, 61089, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним і скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії - залишено без розгляду.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 04.02.2021 апеляційну скаргу позивача задоволено, ухвалу ХОАС від 28.10.2020 скасовано. Справу направлено до ХОАС для продовження розгляду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 01.03.2021 прийнято позовну заяву для продовження розгляду та замінено відповідача у справі №520/3294/2020 - Головне управління ДПС у Харківській області, на правонаступника - Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, код ЄДРПОУ ВП 43983495).

У судове засідання представник позивача не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений відповідно до вимог процесуального законодавства (поштове відправлення 983 отримано за довіреністю 09.03.2021), про причини неявки суд не повідомив.

У судовому засіданні представник відповідача при вирішенні питання про можливість розглядати справу без участі представника позивача поклався на розсуд суду.

Враховуючи правову позицію Другого апеляційного адміністративного суду, викладену у постанові від 04.02.2021 у цій справі, приписи ч.ч.1,3 ст.205 КАС України, з огляду на процесуальну поведінку позивача та його неявку без поважних причин у судові засідання на стадії підготовчого провадження під час розгляду цієї справи, суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи по суті за умови неявки представника позивача у судове засідання без повідомлення причин неявки.

В обґрунтування позовних вимог позивач послався на недотримання відповідачем процедури винесення оскаржуваного рішення, зокрема, винесення неуповноваженою особою, з порушенням порядку розподілу обов`язків між підрозділами органів доходів і зборів та без зазначення розрахунку суми недоїмки.

У відзиві на позов відповідачем вказано, що станом на 30.12.2019 заборгованість ТОВ «Українська ливарна компанія» зі сплати єдиного внеску становила 862890,29 гривень, у зв`язку з чим 14.01.2020 ГУ ДПС у Харківській області сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ю-119294-58. Відповідачем надано до суду правове обґрунтування стосовно помилковості аргументів позивача в частині процедури винесення оскаржуваної вимоги.

Інші заяви по суті справи до суду не надходили.

Заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено з наявних в матеріалах справи доказів, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Українська ливарна компанія" є платником єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок).

На адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська ливарна компанія" 14.01.2020 ГУ ДПС у Харківській області сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ю-119294-58.

За результатами адміністративного оскарження вказаної вимоги позивачем отримано Рішення про результати розгляду скарги вих. № 6425/6/99-00-08-06-01-06 від 20.02.2020 Державної податкової служби , яким вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 14.01.2020 №Ю- 119294-58 залишено без змін, а скаргу позивача - без задоволення.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд застосовує наступні приписи норм законодавства, чинного на момент виникнення спірних правовідносин.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначає Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (далі - Закон №2464).

Відповідно до п.1 ч.2 ст.6 Закону №2464 платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Згідно з абз. 1 ч. 8 ст. 9 Закону № 2464 платники єдиного внеску зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця.

Частиною 4 статті 25 Закону № 2464 визначено, що орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного

внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату. Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів (частина третя цієї статті).

Частина 6 статті 25 Закону №2464 визначає, що за рахунок сум, що надходять від платника єдиного внеску або від державної виконавчої служби, погашаються суми недоїмки, штрафних санкцій та пені у порядку календарної черговості їх виникнення. У разі якщо платник має несплачену суму недоїмки, штрафів та пені, сплачені ним суми єдиного внеску зараховуються в рахунок сплати недоїмки, штрафів та пені у порядку календарної черговості їх виникнення.

Контролюючим органом надано до суду пояснення, а також інтегровану картку позивача як платника податків за платежем "єдиний внесок" щодо того, що станом на 08.08.2019 у позивача рахувалась заборгованість з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у сумі 267789,53 гривень. Грошові кошти, які надходили від ТОВ «Українська ливарна компанія» протягом серпня-грудня 2019 року, зараховувались у порядку черговості виникнення боргу. Станом на 30.12.2019 заборгованість ТОВ «Українська ливарна компанія» зі сплати єдиного внеску становила 862890,29 гривень, у зв`язку з чим 14.01.2020 ГУ ДПС у Харківській області і винесено оскаржувану вимогу.

Також у відзиві на позов наведено розрахунок суми боргу, що підтверджується також наявною в матеріалах справи роздруківкою інтегрованої картки позивача як платника податків за платежем "єдиний внесок".

У суду відсутні підстави вважати, що контролюючим органом під час розрахунку суми недоїмки позивача з єдиного внеску допущено протиправні дії та здійснено нарахування недоїмки з порушенням вищенаведених вимог Закону №2464.

Доказів протилежного позивачем до суду не надано.

Щодо аргументів позивача стосовно процедури винесення та форми оскаржуваної вимоги суд зазначає таке.

Процедуру нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування страхувальниками, визначеними Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (далі - Закон), нарахування і сплати фінансових санкцій, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів органами доходів і зборів визначає Інструкція про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затверджена Наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 № 449 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 04 травня 2018 року № 469), далі - Інструкція.

Відповідно до пунктів 3, 4 розділу IV Інструкції вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів на суму боргу, що перевищує 10 гривень. Вимога про сплату боргу (недоїмки), крім загальних реквізитів, має містити відомості про розмір боргу, в тому числі суми недоїмки, штрафів та пені, обов`язок погасити борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі актів документальних перевірок, звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи органу доходів і зборів за формою згідно з додатком 6 до цієї Інструкції (для платника - юридичної особи) або за формою згідно з додатком 7 до цієї Інструкції (для платника - фізичної особи).

Так, Додатком 6 до Інструкції визначено форму вимоги про сплату боргу (недоїмки), зокрема, форма вимоги містить графу щодо особи, яка підписує вимогу - керівник (його заступник або уповноважена особа) із зазначенням найменування відповідного органу доходів і зборів. Також у формі вимоги відсутня графа щодо розрахунку суми недоїмки.

Відповідачем на підтвердження повноважень ОСОБА_1 надано до суду копію наказу ГУ ДПС у Харківській області від 28.10.2019 № 1650 «Про внесення змін до наказу ГУ ДПС у Харківській області від 19.09.2019 № 643», відповідно до п.1.2 якого визначено надання повноважень на виконання певних функцій, передбачених Податковим кодексом України, законодавством з питань сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальнестрахування, законодавством з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, посадовим особам, зокрема, ОСОБА_1 - начальнику Східного управління ГУ ДПС у Харківській області. Однією з таких функцій є підписання вимог, повідомлень про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (частина четверта статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування»).

Тобто, ОСОБА_1 на підставі такого наказу є особою, уповноваженою на підписання вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 14.01.2020 №10-169593-58.

Суд вважає аргументованими твердження відповідача про те, що відповідно до затвердженої форми вимога не повинна містити посаду та підстави підписання такого документу, а також те, що чинним законодавством не передбачено здійснення контролюючим органом розрахунку сум боргу при формуванні вимог про сплату боргу з ЄСВ.

Аргументи позивача стосовно порушення порядку розподілу обов`язків між підрозділами органів доходів і зборів, що, на його думку, унеможливило реалізацію позивачем права на подання первинної скарги, спростовано посиланнями відповідача на п. 3 -1 ст.1 Закону №2464, відповідно до якого органи доходів і зборів - центральний орган виконавчої влади, що формує податкову і митну політику (в частині адміністрування податків і зборів, митних платежів, єдиного внеску) та забезпечує її реалізацію (центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику), та його територіальні органи.

Центральним органом виконавчої влади, що формує податкову і митну політику, є ДПС України, при цьому територіальний орган, що забезпечує реалізацію податкової і митної політики у Харківській області визначено у додатку 1 Постанови Кабінету міністрів України від 19.06.2019 № 537 - ГУ ДПС у Харківській області.

Суд зазначає, що контролюючі органи у районі, місті, районі у місті на території Харківської області ліквідовані у 2019 році на підставі постанови Кабінету Міністрів України «Про реформування територіальних органів Державної фіскальної служби» від 28.03.2018 № 296 шляхом їх приєднання, як структурних підрозділів до ГУ ДФС у Харківській області з подальшим припиненням, про що 10.05.2019 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань було внесено відповідні записи.

Неприведення відповідними державними органами приписів Порядку розгляду контролюючими органами скарг на вимоги про сплату недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та на рішення про нарахування пені та накладення штрафу у відповідність у зв`язку з реорганізацією органів Державної податкової служби України не може слугувати підставою для задоволення позовних вимог, оскільки вказаний нормативно-правовий акт є підзаконним, у той час як приписами Закону №2464 чітко визначено право територіальних органів ДПС виносити вимоги про сплату боргу (недоїмки) з ЄСВ.

З урахуванням вищевикладеного суд приходить до висновку про те, що відповідачем винесено оскаржувану вимогу на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Законом №2464 та за формою, визначеною додатком 6 до Інструкції.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 5-10, 19, 77, 139, 241-246, 250, 255, 262, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська ливарна компанія" (пр. Московський, буд. 277, м. Харків, 61089, ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, код ЄДРПОУ ВП 43983495) про скасування вимоги - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності редакцією Кодексу адміністративного судочинства України від 15.12.2017.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 30 березня 2021 року.

Суддя О.Г. Котеньов