Справа № 280/9494/20
Суддя: Конишева Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

29 березня 2021 року Справа № 280/9494/20 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Конишевої О.В. розглянув в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Служби автомобільних доріг у Запорізькій області (69095, м. Запоріжжя, вул. Українська. 50, )

до Західного офісу Держаудитслужби (79007, м. Львів, вул. Костюшка, 8, )

про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

23.12.2020 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Служби автомобільних доріг у Запорізькій області (далі позивач) до Західного офісу Держаудитслужби (далі відповідач), в якій позивач просить суд: визнати протиправним та скасувати висновок Західного офісу Держаудитслужби (Львівська обл.) про результати моніторингу закупівлі № UA-2020-06-25-002383-C, яка проведена Службою автомобільних доріг у Запорізькій області.

Ухвалою суду від 28.12.2020 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання на 19.01.2021 року.

Протокольною ухвалою суду від 19.01.2021 відкладено підготовче засідання на 09.02.2021.

Протокольною ухвалою суду від 09.02.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 16.03.2021.

Від позивача 16.03.2021 надійшло клопотання про розгляд справи без його участі.

Від відповідача 01.02.2021 надійшло клопотання про розгляд справи без його участі.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

За таких обставин суд дійшов висновку щодо можливості розгляду справи за відсутності представників сторін в порядку письмового провадження на підставі наявних в матеріалах справи доказів, зміст та обсяг яких достатній для вирішення спору по суті.

Відповідно до частини 4 статті 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, судом встановлено наступне.

30.10.2020 Державною аудиторською службою України Західного офісу Держаудитслужби розпочато проведення моніторингу процедури закупівлі UА-2020-06-25-002383- с (предмет закупівлі: Розробка проектної документації «Капітальний ремонт автомобільної дороги державного значення М-14 Одеса - Мелітополь - Новоазовськ (на м. Таганрог) на ділянці км 574+343 - км 580+000, 52438714UАН, 71322000-1, ДК021, 1, роб).

25.11.2020 року Держаудитслужбою в електронній системі закупівель оприлюднено висновок про результати моніторингу закупівлі (далі за текстом Висновок) № UА-2020- 06-25-002383-с.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 і 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Західним офісом Держаудитслужби зобов`язано здійснити заходи щодо: усунення порушення вимог частин третьої та шостої статті 17 Закону та пункту 2 частини другої статті 22 Закону шляхом недопущення таких порушень в подальшому; усунення порушення вимог пункту 1 частини першої статті 31 Закону шляхом вжиття заходів щодо розірвання договорів від 17.08.2020 № 567-20, № 568-20, № 569-20, № 570-20 та № 571-20 від 20.08.2020 № 573-20 та від 21.08.2020 № 576-20 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Позивач не погоджуючись з результатами та висновками моніторингу, звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд зазначає наступне.

Спірні відносини врегульовані Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-V111 (далі- Закон №922).

Ст. 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» регламентує основні завдання органу державного фінансового контролю, який забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Згідно ст. 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Поняття моніторингу процедури закупівлі як вид контролю визначено в ч. 1 ст. 1 Закону №922, а саме: моніторинг процедури закупівлі це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель визначено ст. 8 Закону №922.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону №922 моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016 затверджено Положення про Державну аудиторську службу України, яким визначено, що Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до п.п. 3 п. 4 вказаного Положення Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

В силу приписів ч.6,7 ст.8 Закону №922, за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення затверджена наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за №958/35241 (далі - Порядок №552).

Відповідно до п. 3-5 Порядку №552, висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.

Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджується, що оскаржуваний висновок за змістом та формою відповідає вимогам ч.7 ст.8 Закону №922 та Порядку №552. Жодних зауважень до порядку складання та форми висновку позивач не висловив.

Підставою для звернення до суду з даним позовом стала незгода позивача з Висновком про результати моніторингу по суті виявлених порушень законодавства в сфері закупівель.

За правилами ч.1,2 ст.16 Закону №922-VIII, замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

В ході проведення моніторингу установлено, що відповідно до пункту 4 Додатку 1 тендерної документації Замовник встановив вимогу, що для підтвердження, зокрема кваліфікаційного критерію «наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю», учасник повинен у складі тендерної пропозиції надати фінансову звітність за останні 2 звітних періоди.

Як зазначає відповідач, що підтверджується матеріалами справи жодних уточнень щодо можливості подання фінансової звітності за певний період чи проміжної фінансової звітності Замовником не визначено (в тому числі в «Примітці»).

Згідно із ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі» Замовник установлює один або декілька з перелічених у цій статті кваліфікаційних критеріїв, зокрема, наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Так, в ході проведення моніторингу встановлено, що учасником ТОВ «ДЕРЖДОРПРОЕКТ» (за лотом 1, 2, 3, 6, 7) на підтвердження кваліфікаційного критерію «наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю» у складі своєї тендерної пропозиції надано фінансову звітність малого підприємства за I та II квартал 2020 року.

Аналогічно, учасник ТОВ «Інститут проектування інфраструктури транспорту» (за лотом 4) та учасник Державне підприємство «Український державний інститут з проектування об`єктів дорожнього господарства «Укрдіпродор» (за лотом 5) у складі своїх тендерних пропозицій надали фінансову звітність малого підприємства за І квартал 2020 року та 2019 рік, а ТОВ «Інститут проектування інфраструктури транспорту» ще подав звіт за 1 півріччя 2020 року.

Вказаних учасників визнано переможцями та укладено з ними договори.

Відповідач зазначає, що фінансову звітність за останні 2 звітних періоди, а саме, за 2 останні роки учасниками не надано, чим недотримано пункт 4 Додатку 1 тендерної документації. А в порушення пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» Замовником не відхилено тендерні пропозиції ТОВ «ДЕРЖДОРПРОЕКТ» (за Лотами № 1, № 2, № 3, № 6, № 7), ТОВ «Інститут проектування інфраструктури транспорту» (лот 4) та Державного підприємства «Український державний інститут з проектування об`єктів дорожнього господарства «Укрдіпродор» (лот 5), як такі, що не відповідають кваліфікаційному критерію, установленому статтею 16 цього Закону та тендерною документацією.

Щодо необхідності подання фінансової звітності за останні 2 звітних періоди (тобто фінансової звітності за 2 роки).

Позивач вважає, що учасником торгів TOB «Держдорпроект» у свої тендерній пропозиції надана довідка (відомості учасника) де вказано, що в учасника спрощена система оподаткування, що він є платником єдиного податку 3-ї групи по ставці 5%, без реєстрації ПДВ. Податковим (звітним) періодом для платників єдиного податку третьої групи є календарний квартал (крім податкового періоду для податкової звітності з податку на додану вартість, визначеного пунктом 202.1 статті 202 цього Кодексу).

Саме тому учасником TOB «Держдорпроект» у свої тендерній пропозиції надано фінансову звітність малого підприємства Баланс на 31.03.2020 року, Звіт про фінансові результати за І квартал 2020 року, фінансову звітність малого підприємства Баланс на 30.06.2020 року та звіт про фінансові результати за І півріччя 2020 року.

Стосовно поданої тендерної пропозиції TOB "ІНСТИТУТ ПРОЕКТУВАННЯ ІНФРАСТРУКТУРИ ТРАНСПОРТУ" за лотом № 4 у своїй тендерний пропозиції надана фінансова звітність за перший квартал 2020 року, за перше півріччя 2020 року та за 2019 рік.

Учасником закупівлі Державним підприємством - Український державний інститут з проектування об`єктів дорожнього господарства "Укрдіпродор" за лотом № 5 у своїй тендерній пропозиції надано фінансову звітність за перший квартал 2020 року та за 2019 рік.

Позивач, щодо останніх двох учасників, обгрунтовує правомірність своїх дій ч. 134.7 ст. 134 Податкового кодексу України, а саме, що податковими (звітними) періодами для податку на прибуток підприємств, крім випадків, передбачених пунктом 137.5 цієї статті, є календарні: квартал, півріччя, три квартали, рік. При цьому податкова декларація розраховується наростаючим підсумком. Податковий (звітний) період починається з першого календарного дня податкового (звітного) періоду і закінчується останнім календарним днем податкового (звітного) періоду (…)

Суд не погоджується з таким аргументом позивач з наступних підстав.

Податковим кодексом України регулюється питання подання саме податкової звітності. Слід зазначити, що Податковий кодекс України не ототожнює поняття податкова та фінансова звітність.

Зокрема, згідно з п. 46.2 ст. 46 ПКУ платник податку на прибуток подає разом з відповідною податковою декларацією квартальну або річну фінансову звітність у порядку, передбаченому для подання податкової декларації з урахуванням вимог ст. 137 ПКУ.

Фінансова звітність, що складається та подається відповідно до п. 46.2 ст. 46 ПКУ платниками податку на прибуток та неприбутковими підприємствами, установами та організаціями, є додатком до податкової декларації з податку на прибуток (звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації) та її невід`ємною частиною.

Правові засади регулювання та складання фінансової звітності в Україні визначено саме Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні».

Відповідно до вказаного Закону фінансова звітність - звітність, що містить інформацію про фінансовий стан та результати діяльності підприємства.

Водночас, статтею 13 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» визначено, що звітним періодом для складання фінансової звітності є календарний рік.

Вказаною статтею також передбачено, що проміжна фінансова звітність складається за результатами першого кварталу, першого півріччя, дев`яти місяців. Крім того, відповідно до облікової політики підприємства фінансова звітність може складатися за інші періоди.

Звітний період для складання фінансової звітності про виконання бюджетів визначається Бюджетним кодексом України.

Перший звітний період новоствореного підприємства може бути менш як 12 місяців, але не більш як 15 місяців.

Звітним періодом підприємства, що ліквідується, є період з початку звітного року до дати прийняття рішення про його ліквідацію.

Отже, вказана стаття Закону передбачає терміни складання проміжної звітності (квартал, півріччя тощо), а також можливість визначення іншого звітного періоду (меншого ніж І рік), однак лише за наявності відповідної підстави (у разі створення підприємства або ліквідації).

Пунктом 22 р. IV (Рекомендації щодо наявності фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю) Методичних рекомендацій щодо методології особливостей здійснення закупівель у сфері дорожнього господарства, затверджених Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства від 17.08.2020 № 1572 визначено, що подання фінансової звітності юридичними особами та іноземними суб`єктами господарської діяльності передбачено Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» та Національним положенням (стандартом) бухгалтерського обліку 1 «Загальні вимоги до фінансової звітності», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07.02.2013 № 73, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.02.2013 за№ 336/22868.

Норми НП(С)БО 1 застосовуються до фінансової звітності і консолідованої фінансової звітності юридичних осіб (далі підприємства) усіх форм власності (крім банків та бюджетних установ), які зобов`язані подавати фінансову звітність згідно із законодавством (п. 2 розділу І НП(С)БО 1).

Згідно з п. 1 розділу ІІ НП(С)БО 1 фінансова звітність складається з: Фінансова звітність складається з: балансу (звіту про фінансовий стан) (далі - баланс), звіту про фінансові результати (звіту про сукупний дохід) (далі - звіт про фінансові результати), звіту про рух грошових коштів, звіту про власний капітал і приміток до фінансової звітності.

Баланс підприємства складається на кінець останнього дня звітного періоду.

Підприємства, які складають фінансову звітність та консолідовану фінансову звітність за національними положеннями (стандартами) бухгалтерського обліку, складають проміжну фінансову звітність, яка охоплює відповідний період (І квартал, перше півріччя, дев`ять місяців), наростаючим підсумком з початку звітного року у складі балансу та звіту про фінансові результати.

З огляду на викладене вище, слід зазначити, що у пункт 4 Додатку 1 тендерної документації не іде мова про проміжну фінансову звітність, в той же час, подання фінансової звітності за останні 2 звітних періоди, а саме за 2 останні роки як передбачає пункту 4 Додатку 1 тендерної документації, жодним із учасників недотримано.

За логікою позивача кожен із учасників може подати звітність за різні періоди, один з учасників за декілька місяців, а інший за півріччя, або за квартал, що в свою чергу свідчить про неоднаковий підхід та нерівність учасників під час процедури закупівлі.

Отже зазначивши у тендерній документації про необхідність подання фінансової звітності за останні 2 звітні періоди (без уточнень щодо можливості подання такої звітності за квартал, півріччя тощо), і водночас не відхиливши тендерні пропозиції окремих учасників, якими подано фінансову звітність не за останні 2 звітні періоди (тобто 2 останні роки), а за останні 2 квартали, або квартал і рік, позивач допустив порушення принципу рівного ставлення до учасників та добросовісної конкуренції серед учасників.

З приводу того, що у висновку контролюючого органу зазначено про зобов`язання позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору, суд зазначає наступне.

Так в зобов`язаннях, зазначених у оскаржуваному висновку передбачено усунення порушень:

- шляхом здійснення заходів щодо розірвання договорів від 17.08.2020 № 567-20, № 568-20, № 569-20, № 570-20 та № 571-20 від 20.08.2020 № 573-20 та від 21.08.2020 № 576-20 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України.

- шляхом недопущення таких порушень в подальшому

- протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Відповідно до положень ст. 651 Цивільного кодексу України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Також, договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Згідно положень ст. 37 Закону України «Про публічні закупівлі», Договір про закупівлю є нікчемним у разі:

- його укладення з порушенням вимог частини четвертої статті 36 цього Закону;

- його укладення в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону;

- його укладення з порушенням строків, передбачених частиною другою статті 32 та абзацом восьмим частини третьої статті 35 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Таким чином, з урахуванням наведеного вище, слід дійти висновку, що правові підстави для розірвання договору відсутні.

Необхідно зауважити, що ні Закон України «Про публічні закупівлі», ні Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» не визначає повноваження відповідача зобов`язувати за результатом здійсненого моніторингу закупівлі її замовника вчиняти дії по розірванню укладеного договору на закупівлю. Зокрема, такі повноваження відсутні і у статтях 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», на які здійснено посилання у оскаржуваному висновку.

Суд зазначає, що у висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою відповідача про розірвання укладеного за результатами публічної закупівлі договору.

Водночас, на думку суду саме зобов`язання щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель шляхом недопущення таких порушень в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів, в розрізі законодавчої вимоги щодо пропорційності прийняття рішення, в даному випадку, є виправданим та правомірним заходом впливу на замовника закупівлі.

З огляду на такі обставини суд уважає, що встановлення вимоги в оскаржуваному висновку про вчинення позивачем дій щодо розірвання укладеного договору, з огляду на наведену вище позицію, є порушенням принципу пропорційності та, відповідно, свідчить про протиправність оскаржуваного висновку у наведеній частині.

На підставі вищевикладеного, та враховуючи чинне законодавство України у Служби автомобільних доріг у Запорізькій області при розгляді тендерних пропозицій вищевказаних учасників закупівлі були відсутні підстави для відхилення пропозиції відповідно до п. 1 ч.1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі», а також у Служби автомобільних доріг у Запорізькій області відсутні підстави для розірвання договорів з дотриманням Господарського та Цивільного кодексів України, а саме: 567-20 та 573-20 які укладені 21.08.2020 року

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вище викладене, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Згідно ч. 3, ч. 6 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250,255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Служби автомобільних доріг у Запорізькій області (69095, м. Запоріжжя, вул. Українська. 50, ) до Західного офісу Держаудитслужби (79007, м. Львів, вул. Костюшка, 8, ) задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати висновок Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі № UA-2020-06-25-002383-C, яка проведена Службою автомобільних доріг у Запорізькій області (предмет закупівлі: Розробка проектної документації «Капітальний ремонт автомобільної дороги державного значення М-14 Одеса - Мелітополь - Новоазовськ (на м. Таганрог) на ділянці км 574+343 - км 580+000, 52438714UАН, 71322000-1, ДК021, 1, роб) в частині зобов`язання Служби автомобільних доріг у Запорізькій області усунути виявлені порушення шляхом вжиття заходів щодо розірвання договорів від 17.08.2020 № 567-20, № 568-20, № 569-20, № 570-20 та № 571-20 від 20.08.2020 № 573-20 та від 21.08.2020 № 576-20 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних Західного офісу Держаудитслужби (79007, м. Львів, вул. Костюшка, 8, ) на користь Служби автомобільних доріг у Запорізькій області (69095, м. Запоріжжя, вул. Українська. 50, ) судові витрати зі сплати судового збору у сумі 1051,00 грн. (одну тисячу пятдесят одну гривню 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Перехідних положень КАС України рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення виготовлено в повному обсязі 29.03.2021.

Суддя О.В. Конишева