Справа № 320/4992/19
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2021-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 березня 2021 року № 320/4992/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лапій С.М., розглянувши в м. Києві у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до ТОВ «Укрюг» про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області з позовом до ТОВ «Укрюг», в якому просило застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) частини нежитлової виробничо-складської будівлі ТОВ «Укрюг» за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Храпачанська, 70 шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 31.07.2019 № 753.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що відповідачем здійснюється експлуатація вказаного об`єкта з порушенням вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому він проти позову заперечує та просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.09.2019 відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Представник відповідача надав суду клопотання, в якому просив розглядати справу за його відсутності.

На підставі ст. ст. 194, 205 КАС України судом прийнято рішення про розгляд справи у порядку письмового провадження.

Судом встановлено, що на підставі звернення директора ТОВ «Укрюг» від 29.03.2019, наказу ГУ ДСНС України у Київській області від 26.07.2019 № 799 здійснено позапланову перевірку виконання припису Білоцерківського РВ ГУ ДСНС України у Київській області від 02.04.2019 № 103 про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки ТОВ «Укрюг», за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Храпачанська, 70.

ГУ ДСНС у Київській області 26.07.2019 видано заступнику начальника Білоцерківського РВ ГУ ДСНС у Київській області Чеху В.М., головному інспектору Білоцерківського РВ ГУ ДСНС у Київській області Сюрху А.С. посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) № 7514.

Працівниками позивача проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки ТОВ «Укрюг».

За результатами перевірки складено акт від 31.07.2019 № 753 щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

Перевіркою встановлено ряд порушень, а саме:

1. Об`єкт не забезпечено системами зовнішнього протипожежного водопостачання для цілей пожежогасіння, згідно вимог ДБН (п. 22 розділ ІІ НАПБ А.01.001-2014);

2. Основне виробничо-складське приміщення будівлі об`єкту не обладнано системами протипожежного захисту, а саме автоматичною системою пожежогасіння та системою пожежної сигналізації, згідно вимог діючих норм (п.1.2, глава 1, розділ V НАПБ А.01.001-2014 );

3. Основне виробничо-складське приміщення будівлі не обладнано системами проти димного захисту, згідно вимог діючих норм (п.1.2, глава 1, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

4. Всі приміщення будівлі не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей 1-го типу (п.1.2, глава 1, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

5. Основне виробничо-складське приміщення будівлі не поділено на димові зони (не більше 1600 кв.м. кожна), котрі слід відгороджувати будівельними конструкціями або щільними вертикальними завісами з негорючого матеріалу, які повинні опускатись зі стелі (перекриття) на підлогу, але не нижче ніж 2,5 метри від підлоги, утворюючи під стелею (перекриттям) резервуари диму (п.1.2, глава 1, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

6. Сходова клітина, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням, світильники якого повинні вмикатися з настанням сутінків (всі приміщення будівлі об`єкту) (п.2.31, глава 1, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

7. Приміщення в якому здійснюється управління системою СПС (розміщено ППКП) не забезпечено аварійним освітленням безпеки та можливістю автоматичного вимкнення аварійного освітлення (п.1.4, глава 1, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

8. Відсутній резервний запас пожежних сповіщувачів СПС у розмірі 10% від загальної кількості змонтованих (всі будівлі об`єкту) (п.1.4, глава 1, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

9. На об`єкті для забезпечення надійного експлуатування пожежного спостерігання наказом або розпорядженням керівника не призначено відповідальну особу, яка несе відповідальність: а) проведення щоденного огляду СПЗ та передавального устаткування; б) зберігання проектної документації на монтування СПЗ, актів прийняття їх в експлуатацію (п.1.4, глава 1, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

10. Пристрої ручного спуску СПЗ утримуються неопломбованими та не захищеними від несанкціонованого приведення в дію (п.1.4, глава 1, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

11. Місце розташування пристроїв ручного спуску СПЗ не обладнані вказівними знаками, що розміщуються як усередині, так і поза приміщеннями згідно вимог ДСТУ та ГОСТ (п.1.4, глава 1, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

12. Не забезпечено мінімальну межу вогнестійкості несучих металевих конструкцій покрівлі до нормативного значення згідно вимог діючих норм (п.22, розділ ІІ НАПБ А.01.001-2014);

13. Будівля об`єкту не обладнана пристроями захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 (п.1.21, глава 1, розділ ІV НАПБ А.01.001-2014);

14. Пожежні кран-комплекти системи внутрішнього протипожежного водопроводу у всіх будівлях об`єкту підприємства не забезпечені отворами для провітрювання (п.п. 6 п.2.2, глава 2, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

15. Трубопровід системи внутрішнього протипожежного водопроводу не розміщено в навісній шафі, яка має отвори для провітрювання і пристосована для опломбування, візуального огляду без розкриття (п.п. 6 п.2.2, глава 2, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

16. Пожежні кран комплекти не укомплектовані кнопками дистанційного запуску пожежних насосів (п.п. 2 п.2.2, глава 2, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

17. Пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на рік не проходять технічне обслуговування і перевірку за працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки в спеціальному журналі (п.п. 9 п.2.2, глава 2, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

18. В пожежонебезпечних приміщеннях на виробничому обладнанні (устаткуванні) не вивішено знаки, які забороняють користування відкритим вогнем, а також знаки на обережність за наявності займистих речовин (п.п. 7.4, глава 7, розділ ІV НАПБ А.01.001-2014);

19. Всі пожежні щити в будівлі об`єкту не укомплектовано: вогнегаснити 3 шт, ящик з піском 1 шт, покривало з негорючого тепло ізолюючого матеріалу розміром 2х2 1 шт, багор або лом та гак 2шт, лопати 2 шт, сокири 2 шт (п.п. 3.11 глава 3, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

20. Не забезпечено клас вогнестійкості заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, котрі відокремлюють приміщення різного призначення, а саме приміщення пультової, адміністративні приміщення, приміщення комірника складське приміщення, приміщення РП № 32, ТП -5 та суміжні виробничі приміщення (п.22 розділу ІІ п. 2.3 глава 2 розділ ІІІ НАПБ А.01.001-2014);

21. Не виконано прокладання всіх проводів, кабелів електромереж між приміщенням електрощитової та суміжними виробничими приміщеннями у тубах (гільзах) з послідуючим ущільненням зазорів, що утворилися у місцях перетинання між трубою (гільзою) та будівельною конструкцією, яка перетинається негорючим будівельним матеріалом, таким чином щоб мінімальна межа вогнестійкості зашпарованих зазорів не була нижче мінімальної межі вогнестійкості самих будівельних конструкцій, що перетинається, згідно Правил улаштування електроустановок (п. 22 розділ ІІ, п. 1.1 глава І розділ V НАПБ А.01.001-2014);

22. В приміщенні насосної станції вивішено загальну схему протипожежного водопостачання та схему обов`язки насосів. На кожній засувці і пожежному насосі-підвищувачі не зазначено інформацію про їх призначення. Відсутні інструкція про порядок увімкнення насосів підвищувачів (п.п. 1, п.2.3, глава 2, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

23. В приміщенні насосної станції допускається зберігання сторонніх предметів та устаткування (п.п. 2 п.2.3, глава 2, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

24. Не здійснюється перевірка електрифікованих засувок не рідше двох разів на рік й пожежних насосів щомісяця з відповідною реєстрацію результатів ц спеціальному журналі (п.п. 4, п.2.3, глава 2, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

25. Біля входу в приміщення насосної станції не розміщено напис (табло) «Пожежна насосна станція» з освітленням вночі (п.п. 6, п.2.3, глава 2, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

26. Не зазначено проходи між штабелями зберігання обмежувальними лініями. Які мають бути нанесені на підлогу (п.п. 9.1, глава 9, розділ VІ НАПБ А.01.001-2014);

27. Стаціонарні зовнішні протипожежні драбини типу П1 та П2утримуються не пофарбованими (виробничо-складська будівля) (п.п. 2.15, глава 2, розділ ІІІ НАПБ А.01.001-2014);

28. Не проведено об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту (ст. 20 КЦЗ України);

29. Не розроблено ідентифікацію щодо визначення потенційної небезпеки на об`єкті з урахуванням усіх чинників небезпеки (ст. 20 КЦЗ України).

Виходячи з зазначеного, відповідачем порушення, які створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі, зазначені в акті перевірки від 21.10.2020, не виконані.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

За змістом статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877).

Частиною 1 статті 1 Закону №877 встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини 6 статті 7 Закону №877 за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Згідно з частиною 7 статті 7 Закону №877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, регулюються Кодексом цивільного захисту України.

Відповідно до частин першої та другої статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (ст. 66 КЦЗ України).

Згідно з частиною 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України закріплено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних, _транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Виходячи з викладеного, суд дійшов висновку, що Кодексом цивільного захисту України передбачено наявність загрози життю та здоров`ю людей внаслідок порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства з питань техногенної, пожежної безпеки в якості підстави для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

Суд звертає увагу, що визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, є оціночним. Водночас, на переконання суду, всі порушення протипожежних норм в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частин першої-третьої статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів.

Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.

Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Згідно з пунктом 5 Розділу І Правил №1417 особи, відповідальні за забезпечення пожежної безпеки на підприємствах та об`єктах, їх права та обов`язки визначаються відповідно до законодавства.

Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів (п. 1 Розділу ІІ Правил №1417).

Як слідує з матеріалів справи, порушення, які є істотними та несуть ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що спричинять загрозу життю та здоров`ю людей, а саме п. 1 - п. 4, п. 6 п. 7, п. 13, п. 19- п.21, які зазначені в акту перевірки, відповідачем не усунуто.

Твердження відповідача, що порушення, які зазначені у п.1-п.5 відсутні, оскільки виробничі та адміністративні будівлі, які використовуються у господарській діяльності відповідача були прийняті в експлуатацію згідно Декларації про готовність об`єкта до експлуатації, яка була зареєстрована Інспекцією ДАБК у Київській області від 23.03.2013 № КС6, а отже з дотриманням правил пожежної безпеки та станом на цю дату відповідають вимогам законодавства, що після цього реконструкції, переоснащення або реставрація не проводилися суд оцінює критично, оскільки нормами чинного законодавства, посилання на які наведено вище, визначено відповідні вимоги до пожежної безпеки, які позивачем не виконано.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постановах від 26.06.2018 № 823/589/16 та від 11.12.2019 у справі № 320/7019/18

Крім того, ДСНС участі у прийнятті завершеного, готового до об`єкту будівництва в експлуатацію з 2011 не приймає.

Доводи відповідача про те, що позивач не обґрунтував необхідності застосування таких заходів реагування і що вони не є співмірними з виявленими порушеннями і що позивачем застосовано оціночні судження щодо можливої пожежі, є необґрунтованими та спростовуються матеріалами справи, оскільки, як було зазначено вище, обставини щодо очевидної загрози життю і здоров`ю людей більшості з виявлених контролюючим органом порушень та необхідність застосування вказаних заходів реагування підтверджуються матеріалами перевірки, доведені позивачем, та відповідачем не спростовані.

Крім того, відповідачем 27.12.2018 направлявся до ГУДСНС у Київській області план усунення недоліків, згідно якого відповідач з порушеннями погодився та встановив строк для їх усунення.

Також, суд звертає увагу, що відповідачем усунуто п. 17 порушення зазначеного акті, а саме проведено технічне обслуговування і перевірка на працездатність пожежних кран-комплектів, що підтверджується актом № ОУ-0000433 здачі-прийняття робіт (надання послуг).

Щодо п. 5 порушення, зазначеного в акті перевірки, то відповідно до розрахунку часу евакуації людей та часу досягнення небезпечними чинниками пожежі критичних значень для життя людини під час пожежі в цеху меблевого виробництва на об`єкті «Розміщення виробничої бази меблевого виробництва, з послідуючим розширенням по вул. Храпачанській, 70 в м. Біла Церква Київської області (1 черга)» від 2010 року прийняті проектом об`ємно-планувальні, конструктивні та інженерні рішення цеху меблевого виробництва на об`єкті «Розміщення виробничої бази меблевого виробництва, з послідуючим розширенням по вул. Храпачанській, 70 в м. Біла Церква Київської області (1 черга)» забезпечують безпечну евакуацію людей у разі пожежі. Влаштування систем проти димного захисту у приміщеннях цеху меблевого виробництва відповідно до п. 10.2.5 а) ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» допускається не передбачати.

Щодо п. 8 порушення, зазначеного в акті перевірки, то відповідно до договору, укладеного між ПП «ПОЖБУДКЛАСІК» (підрядник) та ТОВ «Укрюг» (замовник) від 01.08.2019 № 61 підрядник приймає на себе виконання робіт по технічному обслуговуванню системи пожежної сигналізації та сповіщення про пожежу в будівлі виробничої бази меблевого виробництва по вул. Храпачівській, 70, 1 черга м. Біла Церква, а замовник зобов`язується прийняти і оплатити виконану роботу.

Порушення п. 18, зазначеного в акті перевірки усунуто відповідачем шляхом вивішення знаків, які забороняють користування відкритим вогнем.

Порушення 27 усунуту відповідачем шляхом фарбування драбин.

Щодо порушення 12, зазначеного в акті перевірки, то суд зазначає, що згідно проекту будівлю віднесено до ІІІ ступеня вогнестійкості.

Відповідно до ДБН В.1.1-7-2002, який діяв на час будівництва клас вогнестійкості суміщених елементів покрівлі може бути не вище R15, RЕ 15.

Згідно ДБН та ДБН В.1.1-7-20016, у випадках, коли мінімальний клас вогнестійкості конструкції R15 або RЕ 15 допускається застосовувати незахищені сталеві конструкції незалежно від їх фактичної межі вогнестійкості.

Щодо порушень, які зазначені у п. 9 - п. 11, п. 14- п. 18, п. 22 - п. 26, п. 28- п. 29 акту перевірки, то суд зазначає, що вони не є істотними, які несуть ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що спричинять загрозу життю та здоров`ю людей.

Суд наголошує на тому, що неусунені відповідачем порушення є істотними та несуть ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що спричинять загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки впливає:

- на забезпечення безпеки роботи комплексу, безпеки його працівників, відвідувачів у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту;

- на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі;

- на ліквідацію пожежі, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків;

- на евакуацію людей та їх захисту від наслідків пожежі, надзвичайної ситуації.

При збереженні таких умов для працівників та відвідувачів комплексу існує реальна загроза життю, отримання травм, або шкоди їх здоров`ю.

Отже, характер суспільної небезпечності встановлених під час перевірки відповідача порушень, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоров`ю людей є обґрунтованими та беззаперечними.

Суд зазначає, що згідно з пунктом 26 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Враховуючи характер порушень, виявлених під час проведення перевірки відповідача, які станом на час розгляду даної справи в суді не усунуті, суд дійшов висновку, що вони можуть призвести до займання і розповсюдження вогню та безумовно пов`язанні з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі.

Суд також звертає увагу на те, що вказані порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Верховний Суд у постанові від 26.02.2020 у справі №826/7073/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 87839157) дійшов висновку про те, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень (об`єктів) якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.

Відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Частиною шостою статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 02.06.2016 №1402-VIII передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Таким чином, враховуючи те, що відповідач не усунув порушення, які виявлені в ході проведення перевірки, суд дійшов висновку про необхідність застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) частини нежитлової виробничо-складської будівлі ТОВ «Укрюг» за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Храпачанська, 70 шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 31.07.2019 № 753.

При цьому суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення відповідачем виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Відповідно до статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

З огляду на зазначене, беручи до уваги докази, наявні у матеріалах справи у їх сукупності, виходячи з аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, беручи до уваги ту обставину, що наявність порушення відповідачем вимог законодавчих та нормативно-правових актів у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту підтверджується наявними у матеріалах справи доказами та не було спростовано відповідачем, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ч. 2 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) частини нежитлової виробничо-складської будівлі ТОВ «Укрюг» за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Храпачанська, 70 шляхом зобов`язання ТОВ «Укрюг» повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 31.07.2019 № 753.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Лапій С.М.