Справа № 697/792/20
Суддя: Льон О. М.
Дата ухвалення: 2021-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 697/792/20
Провадження № 2-а/697/4/2021
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 березня 2021 року м. Канів

Канівський міськрайонний суд Черкаської області

в складі: головуючого судді - Льон О.М.

за участю секретаря судового засідання - Дрянової Н.В.

представника позивача Бовшика М.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Каневі справу за адміністративним позовом Бовшика Миколи Юрійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до адміністративної комісії при виконавчому комітеті Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області про визнання протиправними дій та скасування постанови у справі про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В:

Бовшик М.Ю., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до адміністративної комісії при виконавчому комітеті Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області про визнання протиправними дій та скасування постанови у справі про накладення адміністративного стягнення.

На підставу своїх вимог посилається на те, що 28.02.2020 на поштову адресу ОСОБА_1 від Канівського міськрайонного суду Черкаської області надійшла копія позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: Степанецька сільська рада об`єднаної територіальної громади Черкаської області в особі виконавчого комітету, Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області про звільнення самостійно зайнятої земельної ділянки, стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди. Позовна заява містить додатки, зокрема постанову про накладення на ОСОБА_1 адміністратвиного стягнення 23.12.2019 №1-2019 року за вчинення адміністратвиного правопорушення, передбаченого ст.186 КУпАП, винесену адміністративною комісією при виконавчому комітеті Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області. З вказаної постанови ОСОБА_1 дізналася, що її притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.186 КУпАП. Вона була здивована, дізнавшись, про наявність відносно неї постанови. Вважає постанову безпідставною, протиправною, яка підлягає скасуванню. Також зазначив, що 23.12.2019 він разом з ОСОБА_1 з`явилися на засідання адміністративної комісії при виконавчому комітеті Степанецької сільської ради ОТГ Черкаської області, де їх повідомили, що матеріали про вчинення адміністративного правопорушення будуть направлені на доопрацювання, про накладення адміністративного стягнення їх не повідомили і постанова їм не вручалася. Крім того, зазначив, що у протоколі по адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.186 КУпАП не розкрито суть адміністративного праворушення, не зазначено свідків. Просив суд: поновити пропущений строк для подання позовної заяви; визнати неправомірними дії адміністративної комісії при виконавчому комітеті Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області; скасувати постанову адміністративної комісії при виконавчому комітеті Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області від 23.12.2019 № 1-2019 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді попередження за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 186 КУпАП.

У ході розгляду справи проведено наступні процесуальні дії:

Ухвалою судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_3 від 04.05.2020 визнано неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду зазначені у заяві, яка подана разом з адміністративним позовом та відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні заяви про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з адміністративним позовом Бовшика Миколи Юрійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до адміністративної комісії при виконавчому комітеті Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області про визнання протиправними дій та скасування постанови у справі про накладення адміністративного стягнення та залишено даний адміністративний позов без руху та надано строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання ухвали.

07.05.2020 на виконання ухвали Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 04.05.2020 надійшла заява представника позивача.

Ухвалою судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області Льон О.М. від 21.05.2020 адміністративний позов Бовшика Миколи Юрійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до адміністративної комісії при виконавчому комітеті Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області про визнання протиправними дій та скасування постанови у справі про накладення адміністративного стягнення повернуто позивачу.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду ухвалу Канівського міськрайонного судк Черкаської області від 21.05.2020 скасовано , справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області Льон О.М. від 12.12.2020 прийнято до свого провадження та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 29.01.2021.

У зв`язку з неявкою сторін, судовий розгляд по справі 29.01.2021 не відбувся, судове засідання відкладено на 09.03.2021.

Ухвалою судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області Льон О.М. від 09.03.2021 - поновлено строк для подання позовної заяви.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи без його участі , просив розглянути справу на розсуд суду (а.с.201-206).

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 6 березня 2008 року «Про практику застосування адміністративними судами окремих положень КАС України під час розгляду адміністративних справ щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень» належить перевірити, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Матеріалами справи встановлено, що 26.11.2019 ДОП СП Канівського ВП Золотніського ВП ГУ НП в Черкаській області Литовченком А.І. складено протокол про адміністративне правопорушення серії ГР №265912 про порушення ОСОБА_1 вимог ст.186 КУпАП, а саме, що 24.10.2019 ОСОБА_1 найнявши трактор переорала земельну ділянку з кадастровим №.02:002:0135, яка належить гр. ОСОБА_2 , тобто ОСОБА_1 самовільно всупереч встановленому законом порядку здійснила право, що не завдало істотної шкоди гр. ОСОБА_2 (а.с.91).

23.12.2019 адміністративною комісією при виконавчому комітеті Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області було винесено постанову №1-2019 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді попередження (а.с.119-120).

Позивач обгрунтовуючи позовні вимоги зазначає, що дана постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є протиправною та підлягає до скасування, оскільки містить ряд порушень при її складанні.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, як це передбачено статтею 245 КУпАП, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

У відповідності до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.213КУпАП, справи про адміністративні правопорушення можуть розглядатися адміністративними комісіями при виконавчих комітетах сільських, селищних, міських рад.

Відповідно до ст. 218 КУпАП, адміністративні комісії при виконавчих органах міських рад розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 186 КУпАП.

Згідно ст.255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати: 1) уповноважені на те посадові особи: органів внутрішніх справ (Національної поліції) в тому числі ст…. 186, 186-1, 186-3, 186-5 - 187, 188-28, 188-47, 189 - 195-6, статті 204-1, 206-1, 212-6, 212-7, 212-8, 212-10, 212-12, 212-13, 212-14, 212-19, 212-20, 212-22-212-24).

Особа, яка уповноважена розглядати справу про адміністративне правопорушення зобов`язана по-перше, встановити склад правопорушення, яким згідно статті 9 КУпАП протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність, по-друге, дослідити докази та оцінити їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (стаття 252 КУпАП).

Згідно змісту ст. 280 КУпАП випливає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно положень ст. 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення. Постанова по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, крім даних, визначених частиною другою цієї статті, повинна містити відомості про: дату, час і місце вчинення адміністративного правопорушення; транспортний засіб, який зафіксовано в момент вчинення правопорушення (марка, модель, номерний знак); технічний засіб, яким здійснено фото або відеозапис; розмір штрафу та порядок його сплати; правові наслідки невиконання адміністративного стягнення та порядок його оскарження; відривну квитанцію із зазначенням реквізитів та можливих способів оплати адміністративного стягнення у вигляді штрафу.

Суть правопорушення це докладний опис події вчиненого проступку необхідний для її правильної кваліфікації, тобто для визначення статті Особливої частини Кодексу або статті закону, що передбачає адміністративну відповідальність за подібні діяння. Отже, викладені в постанові по справі про адміністративне правопорушення обставини повинні чітко та однозначно свідчити про повноту та об`єктивність встановлених обставин справи та її розгляду, а також відображати конкретний склад адміністративного правопорушення, що повинно підтверджуватись відповідними доказами.

Диспозицією ст.186 КУпАП передбачено відповідальність за самоуправство, тобто самовільне, всупереч встановленому законом порядку, здійснення свого дійсного або гаданого права, що не завдало істотної шкоди громадянам або державним чи громадським організаціям.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері державного управління.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у самовільному, всупереч встановленому законом порядку, здійсненні свого дійсного або гаданого права, що не завдало істотної шкоди громадянам або державним чи громадським організаціям. До того ж дійсним правом необхідно вважати право, яке особа набуває на підставі закону або іншого нормативно-правового акта, а гаданим - право, якого особа не має, але, добросовісно помиляючись, вважає таким, що в неї є. Невід`ємною ознакою самоуправства є порушення законних прав та інтересів фізичних та юридичних осіб, яке, однак, не завдало їм істотної шкоди. Поняття істотної шкоди є оціночним, а встановлення означеної шкоди повинно здійснюватися з урахуванням наслідків, які мали дії винної особи. Також однією з ознак об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.186 КУпАП, є заподіяння шкоди громадянам або державним чи громадським організаціям, яка не є істотною.

Статтею 251 КУпАП України визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою.

Ст. 256 КУпАП передбачає, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Згідно з наявних матеріалів справи вбачається те, що протокол про адміністративне правопорушення серії ГР №265912 від 26.11.2019 складений ДОП СП Канівського ВП Золотніського ВП ГУ НП в Черкаській області Литовченком А.І. є таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства.

За приписами частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адмінвідповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами передбаченими статтею 268 КУпАП.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 742/3757/16-а, від 31 січня 2019 року у справі № 760/10803/15-а, від 19 вересня 2019 року у справі № 686/21230/16-а, від 30 вересня 2019 року у справі № 486/92/17, від 14 листопада 2019 року у справі № 815/1570/16, від 06 грудня 2019 року у справі № 804/7725/17, від 24 грудня 2019 року у справі № 360/403/19.

Суд враховує, що особі, до якої застосовується адміністративна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.

Верховний Суд у своїй постанові від 18.06.2020 по справі №188/1143/17 дійшов висновку, що обов`язок уповноваженої посадової особи письмово повідомляти особу, що якої застосовується адміністративне стягнення не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи.

Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. Такий обов`язок вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи.

З`ясовуючи поінформованість особи про час та місце розгляду справи, суд також повинен зважати на поведінку особи, яка притягується до відповідальності. Ухилення від одержання повідомлення або інші недобросовісні дії, які свідчать про намагання уникнути участі в засіданні, не можуть бути підставою для скасування постанови.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 813/3415/18, від 30 січня 2020 року у справі № 482/9/17.

У копії протоколу, який долучений до матеріалів справи, дату розгляду справи про адміністративне правопорушення вказано як "...11.2019", тобто без визначення дня розгляду. Крім того, не зазначено свідків та потерпілих, відсутній підпис особи, яка притягалась до адміністративної відповідальності, та не надано докази того, що вона була повідомлена про дату та час розгляду справи про адміністративне правопорушення. Також не вказано двох свідків відмови позивача від підпису у протоколі про адміністративне правопорушення, в якому є про це відмітка, відсутні відомості щодо вручення другого примірника протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 ..

Згідно постанови про наклададення адміністративного стягнення 23.12.2019 (а.с.119) вбачається, що ОСОБА_1 разом із адвокатом Бовшиком М.Ю. була присутня на розгляді протоколу про адміністративне правопорушення адміністративною комісією при виконавчому комітеті Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області та вину не визнала, її притягнуто до адміністративної відповідальності, накладено адміністративне стягнення у виді попередження.

З огляду на викладене, судом встановлено, що при розгляді протоколу про адміністративне правопорушення адміністративною комісією не з`ясовані всі обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, не встановлено винність позивача у вчиненні правопорушення, не досліджено будь-які письмові докази на підтвердження порушення позивачем, яка не визнавала себе винною у скоєнні правопорушення; не допитано свідків та потерілих даного правопорушення, не вручено копію постанови про накладення адміністративного стягнення.

Відповідно ст. 72 КУпАП доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Вирішуючи питання по суті адміністративного позову суд також керується законом прямої дії нормою ст. 62 ч. 3 Конституції України, за якою усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Приймаючи до уваги допущені порушення норм КУпАП при підготовці та розгляді адміністративного протоколу та винесення постанови, суд приходить до висновку, що адміністративний позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню, оскільки при складанні адміністративного протоколу та винесенні постанови про накладення адміністративного стягнення відносно позивача не дотримано вимог ст.ст. 256, 283, 383 КУпАП, вина саме ОСОБА_1 , у вчиненні зазначеного правопорушення не доведена.

Що стосується судових витрат по справі, слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України - при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У зв`язку із задоволенням позовних вимог, суд дійшов висновку, що судові витрати належать відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у повному розмірі.

Враховуючи ті обставини, що позивач звільнена від сплати судового збору, оскільки є інвалідом 2 групи, тому судовий збір підлягає до стягнення на користь держави в розмірі 840,80 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 72-78, 242-246 КАС України, ст. ст. 7, 53-1, 251, 254, 256, 268, 276, 280, 283, 287, 288, 289, 291, 293 КУпАП, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до адміністративної комісії при виконавчому комітеті Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області про визнання протиправними дій та скасування постанови у справі про накладення адміністративного стягнення - задовольнити.

Визнати неправомірною та скасувати постанову №1-2019 від 23.12.2019 винесену адміністративною комісією при виконавчому комітеті Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 186 КУпАП у виді попередження.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області на користь держави судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Рішення суду може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду через Канівський міськрайонний суд Черкаської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Головуючий О . М . Льон