Справа № 240/21405/20
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2021-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Попової О. Г.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення,
До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області, в якому просить:
- визнати незаконним та скасувати рішення Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області № 3 від 02.12.2020 р. «Про обрання секретаря Новогуйвинської селищної ради».
- Стягнути з Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області на мою користь витрати по сплаті судового збору в сумі 840,80 грн.
В обґрунтування позову вказує, що 02.12.2020р. відбулась перша сесія 8-го скликання Новогуйвинської селищної ради. Під час проведення сесії головою було винесено проект рішення щодо обрання секретарем селищної ради ОСОБА_2 . Згідно рішення Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області № 3 від 02.12.2020 р. «Про обрання секретаря Новогуйвинської селищної ради» секретарем Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області восьмого скликання обрано депутата Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області ОСОБА_2 . Позивач зазначає, що ОСОБА_2 є депутатом Новогуйвинської селищної ради та всупереч вимогам статті 28 Закону України № 1700-УІІ «Про запобігання корупції» під час засідання 1-ї сесії восьмого скликання в ході голосування за призначення секретаря селищної ради проголосував за прийняття такого рішення шляхом отримання бюлетеня для таємного голосування та проставлення позначки «ЗА» у вказаному бюлетені. Оскільки прийняло участь в таємному голосуванні 14 осіб, відповідно при підрахунку лічильною комісією встановлено 14 голосів «ЗА». Під час засідання ради та при підготовці сесії Новогуйвинської селищної ради не розглядалося питання щодо наявності та врегулювання конфлікту інтересів у депутата ОСОБА_2 . Позивач вважає, що в такому випадку депутат ОСОБА_3 діяв з наявним конфліктом інтересів.
Ухвалою судді від 15.12.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі на 11.01.2021 року 10:00.
11.01.2021 від Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області до суду подано відзив на позов, в якому представник просить відмовити в задоволенні позову з тих підстав, що подані позивачем докази не містять інформації стосовно предмету доказування. Обставини, викладені позивачем про те, що під час засідання ради не розглядалося питання стосовно наявності та врегулювання конфлікту інтересів спростовуються відомостями протоколу 1 сесії Новогуйвинської селищної ради 8 скликання від 02.12.2020 року, згідно якого ОСОБА_2 публічно заявлено під час сесії селищної ради про наявність конфлікту інтересів. Посилається на лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (ВССУ) №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, що голосування депутата за формування виконавчого органу є обов`язком, тобто участь у такому голосуванні є здійснення депутатом його представницьких повноважень, а право депутата бути обраним до складу виконавчого органу прямо встановлене ст.19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад». На думку відповідача, викладені у позовній заяві обставини не знайшли свого підтвердження, а матеріали справи не містять достатніх та достовірних доказів.
11.01.2021 підготовче засідання відкладено на 21.01.2021 року о 11:30.
Протокольною ухвалою від 21.01.2021 судом оголошено перерву в підготовчому засіданні до 04.02.2021 о 12:00.
03.02.2021 до суду від позивача надійшли письмові заперечення на відзив, в яких позивач зазначає, що мав місце конфлікт інтересів, який полягає у суперечності між особистим майновим інтересом ОСОБА_2
04.02.2021 року протокольною ухвалою судом відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про витребування доказів, залучено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 та в підготовчому засіданні оголошено перерву до 23.02.021 о 11:30.
Протокольною ухвалою від 23.02.2021 року відкладено засідання на 25.02.2021 о 10:00.
У зв"язку з заявленням клопотання представника відповідача, судове засідання відкладено на 11.03.2021 о 11:00.
11.03.2021 протокольною ухвалою судом закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи по суті на 18.03.2021 о 11:00.
Протокольною ухвалою від 18.03.2021 суд, без виходу до нарадчої кімнати, заслухавши думку сторін, перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження.
Згідно з частиною четвертою статті 243 КАС України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Частиною п`ятою статті 250 КАС України встановлено, що датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є депутатом Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області (а.с.6).
Реалізуючі повноваження Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області, позивач 02.12.2020 року приймав участь у засіданні першої сесії 8 скликання селищної ради, яке оформлене протоколом Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області №1 від 02.12.2020 року (а.с.25-31)
Під час проведення першої сесії 8 скликання Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області головою було внесено проект рішення щодо обрання секретарем селищної ради ОСОБА_2 .
Протоколом №3 від 02.12.2020 засідання лічильної комісії з обрання секретаря Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області зафіксовано результати голосування: "За" - 14 голосів; "Проти" - -; "Утримались" - -; "Не голосували"- 13 голосів. Рішення прийнято більшістю голосів (а.с.10-12).
Згідно рішення Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області № 3 від 02.12.2020 року «Про обрання секретаря Новогуйвинської селищної ради» секретарем Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області восьмого скликання обрано депутата Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області ОСОБА_2 (а.с.7).
Позивач, вважаючи, що вказане рішення прийнято з порушенням норм законодавства України та порушує його право бути обраним секретарем ради, звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним відносинам, які були досліджені в процесі розгляду даної адміністративної справи, суд зазначає, що спір у справі пов`язаний із наданням оцінки достатності підстав для визнання незаконним та скасування рішення Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області № 3 від 02.12.2020 року «Про обрання секретаря Новогуйвинської селищної ради».
Згідно частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини другої статті 2 Закону України від 21 травня 1997 року №280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні" (далі - Закон № 280/97-ВР) місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.
У частині першій статті 10 Закону № 280/97-ВР передбачено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.
Згідно з пунктом 34 частини 1 статті 26 Закону № 280/97-ВР виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради здійснюється вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.
У статті 45 названого Закону передбачено, що сільська, селищна, міська, районна в місті (у разі її створення), районна, обласна рада складається з депутатів, які обираються жителями відповідного села, селища, міста, району в місті, району, області на основі загального, рівного і прямого виборчого права шляхом таємного голосування.
Загальний склад ради визначається відповідно до закону про вибори.
Рада вважається повноважною за умови обрання не менш як двох третин депутатів від загального складу ради.
Згідно з частиною дванадцятою статті 46 Закону № 280/97-ВР сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради.
Відповідно до частин 1-3 статті 59 Закону № 280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.
Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону, в яких рішення приймаються таємним голосуванням. Результати поіменного голосування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". На офіційному веб-сайті ради розміщуються в день голосування і зберігаються протягом необмеженого строку всі результати поіменних голосувань. Результати поіменного голосування є невід`ємною частиною протоколу сесії ради.

Згідно частин першої та другої статті 59-1 Закону № 280/97-ВР сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Здійснення контролю за дотриманням вимог частини першої цієї статті, надання зазначеним у ній особам консультацій та роз`яснень щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, поводження з майном, що може бути неправомірною вигодою та подарунками, покладається на постійну комісію, визначену відповідною радою.

Терміни "реальний конфлікт інтересів", "потенційний конфлікт інтересів", "неправомірна вигода", "подарунок" вживаються у значенні, наведеному в Законі України "Про запобігання корупції" № 1700-VII від 14 жовтня 2014 року (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Зокрема, потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень .

Статтею 3 Закону № 1700-VII визначено суб`єктів, на якіх поширюється дія цього Закону, згідно пунктів 1 та 2 частини першої якої передбачені особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та особи, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Водночас, згідно з підпунктом "б" пункту 1 частини першої статті 3 Закону № 1700-VII суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування: народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

Відповідно до частини першої статті 28 Закону № 1700-VII особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вживати заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, не можуть прямо чи опосередковано спонукати у будь-який спосіб підлеглих до прийняття рішень, вчинення дій або бездіяльності всупереч закону на користь своїх приватних інтересів або приватних інтересів третіх осіб ( ч. 2 ст. 28 Закону № 1700-VІІ).

У разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона зобов`язана звернутися за роз`ясненнями до територіального органу Національного агентства. У разі, якщо особа не отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона діє відповідно до вимог, передбачених у цьому розділі Закону (ч. 5 ст. 28 Закону № 1700-VІІ).

У статті 35 Закону № 1700-VII передбачено спеціальні правила, особливості врегулювання конфлікту інтересів, що виник у діяльності окремих категорій осіб, уповноважених на виконання функцій місцевого самоврядування.

Правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів, суддів Конституційного Суду України, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

Таким чином, при виникненні конфлікту інтересів у депутата міської ради він має діяти у відповідності до правила, передбаченого у статті 59-1 Закону № 280/97-ВР, згідно з яким можливість брати участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою пов`язано з виконанням ним такої умови: самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

у частині другій статті 35 Закону № 1700-VII зазначено, що у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

В контексті зазначеної заборони, для встановлення порушення процедури прийняття рішення, визначальним є сам факт участі у голосуванні, а не вплив такого голосування на прийняте рішення з урахування наявності кваліфікованої більшості, необхідної для прийняття позитивного рішення колегіальним органом.

Вказана правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 року у справі за № 810/2500/16.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції 29.09.2017 № 839 затверджено Методичні рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів (підготовлені на основі Закону України "Про запобігання корупції" у редакції від 30.03.2017) (далі - Методичні рекомендації) .

Пунктом 1.1.1. Методичних рекомендацій визначено поняття складових конфлікту інтересів (реального, потенційного):

- приватний інтерес (будь-який майновий чи немайновий), службові/ представницькі повноваження (безпосередні та загальнослужбові), а співвідношення вказаних складових спричиняє виникнення:

- реального конфлікту інтересів - приватний інтерес суперечить службовим/представницьким повноваженням, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

- потенційного конфлікту інтересів - у сфері службових/ представницьких повноважень наявний приватний інтерес, що може за настанні певних обставин у майбутньому вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Пунктом 1.1.2 Методичних рекомендацій зазначено, що за частиною другою статті 35 Закону № 1700-VII член колегіального органу, у разі виникнення у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів, не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом, а його заява про конфлікт інтересів заноситься в протокол засідання колегіального органу.

Хоча Закон прямо не вказує форму такого повідомлення, рекомендується робити повідомлення про реальний/потенційний конфлікт інтересів у письмовій формі (додаток 2), адже, по-перше, це є документальним підтвердженням того, що особа дійсно повідомила про наявність конфлікту інтересів, а по-друге, це дає можливість керівнику детально проаналізувати ситуацію із тим, щоб визначитись з оптимальним способом врегулювання конфлікту інтересів.

Пунктом 1.4 Методичних рекомендацій вказано, що нормативно-правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог Закону України, підлягають скасуванню або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою будь-якої зацікавленої особи, а також прокурора, органу державної влади, органу місцевого самоврядування. Правочин, укладений внаслідок порушення вимог Закону, може бути визнаний судом недійсним.

З матеріалів справи слідує, що 02.12.2020 під час проведення першої сесії 8 скликання Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області головою було внесено проект рішення щодо обрання секретарем селищної ради ОСОБА_2 .

Згідно результатів поіменного голосування з питання обрання секретаря Новогуйвинської селищної ради Житомирського району у голосуванні брали участь 27 депутатів: "За" проголосувало 14 депутатів ,"Проти" - 0, "Утримались" - 13.

В свою чергу рішення приймаються більшістю депутатів від загального складу ради, тобто в даному випадку необхідна кількість депутатів становить 14 осіб.

Отже, оскільки "За" проголосувало 14 депутатів, рішення щодо обрання секретарем селищної ради ОСОБА_2 прийнято (а.с.13).

Судовим розглядом встановлено та не заперечується сторонами у справі, що у голосуванні приймав участь депутат ОСОБА_2 , кандидатуру якого висунуто на голосування та який проголосував "За". В даному випадку його голос є вирішальним для прийняття рішення.

Суд погоджується з доводами позивача, що депутат ОСОБА_2 будучи суб`єктом відповідальності згідно з пп. "б" п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про запобігання корупції", під час голосування "За" обрання його секретарем діяв з наявним конфліктом інтересів (особистий інтерес), що в свою чергу впливає на об`єктивність або неупередженість прийнятого в подальшому рішень Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області № 3 від 02.12.2020 «Про обрання секретаря Новогуйвинської селищної ради ОСОБА_2 ».

Суд зазначає, що відповідно до статті 49 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" депутат зобов`язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Депутат має право ухвального голосу з усіх питань, які розглядаються на сесіях ради, а також на засіданнях постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Разом з тим, посадові особи місцевого самоврядування та депутати місцевих рад є суб`єктами, на яких поширюється дія Закону, в тому числі щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів.

Частина перша статті 35 Закону передбачає, що особливості врегулювання конфлікту інтересів, що виник у діяльності окремих категорій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в тому числі й депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

Так, як зазначалось судом, правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності зазначених осіб визначені статтею 59-1 "Конфлікт інтересів" Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", згідно з якою сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про конфлікт інтересів під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Отже, в ситуації потенційного чи реального конфлікту інтересів особи, уповноважені на виконання функцій місцевого самоврядування, можуть брати участь у розгляді, підготовці, прийнятті рішень відповідною радою за сукупності таких умов:

- особа самостійно заявляє про конфлікт інтересів публічно (про що вноситься відповідний запис до протоколу засідання ради);

- оголошення про конфлікт інтересів здійснюється під час засідання ради, до початку розгляду питання, у вирішенні якого є приватний інтерес.

Таким чином, прийняття відповідних рішень (голосування) депутатом на засіданні місцевої ради може здійснюватися за умови дотримання правил врегулювання конфлікту інтересів, передбачених статтею 59-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні".

Як слідує з матеріалів справи, зокрема з Протоколом Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області №1 від 02.12.2020 року, не включено питання щодо оголошення про наявний конфлікт інтересів у депутата ОСОБА_2 , що свідчить про те, що зазначене оголошення не здійснювалась та таке питання не вирішувалось під час засідання першої сесії 8 скликання Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області.

Дослідивши зміст Протоколу Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області №1 від 02.12.2020 року, судом встановлено, що селищний голова нагадав, що відповідно до статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та Регламенту Новогуйвинської селищної ради сьомого скликання, у разі наявності (виникнення) у депутата конфлікту інтересів депутат бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень з цих питань відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання, та відповідно до статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» депутати зобов`язані не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів (а.с.27).

Доводи відповідача про те, що відомостями протоколу 1 сесії Новогуйвинської селищної ради 8 скликання від 02.12.2020 року, згідно якого ОСОБА_2 публічно заявлено під час сесії селищної ради про наявність конфлікту інтересів, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

Публічне заявлення під час сесії селищної ради про наявність конфлікту інтересів ОСОБА_2 належними та допустимими доказами відповідно до статей 73 та 74 КАС України не підтверджено.

Враховуючи вищезазначене, депутат Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області ОСОБА_2 не повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність та неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень на сесії ради, що є прямим порушенням вимог Закону України "Про запобігання корупції".

З огляду на встановлені обставини справи та норми законодавства, суд дійшов висновку, що внаслідок недотримання ОСОБА_2 вимог Закону України "Про запобігання корупції" та Закону України "Про місцеве самоврядування України" при прийнятті рішення Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області № 3 від 02.12.2020 р. «Про обрання секретаря Новогуйвинської селищної ради», останнє прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, відтак підлягає скасуванню як незаконне на підставі ст. 67 Закону України "Про запобігання корупції".

Аналогічний висновок суду узгоджується із правовою позицією, викладеною у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 року у справі за № 442/730/17.

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «Рисовський проти України» (№ 29979/04) висловив правову позицію, відповідно до якої принцип «належного урядування», зокрема, передбачає те, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливості уникати виконання своїх обов`язків.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. А згідно частини 2 статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Як зазначено у статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Таким чином, на підставі наявних у справі доказів, суд дійшов висновку, що заявлений прокурором адміністративний позов є обґрунтований, а тому підлягає задоволенню.

Згідно статті 139 КАС України, понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору відшкодуванню позивачу за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст.77, 90, 246, 255, 257-258, 262, 293, 295, 297 КАС України, суд, -

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області (вул. Дружби народів, 5, Новогуйвинське, Житомирський район, Житомирська область, 12441, ) про визнання незаконним та скасування рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області № 3 від 02.12.2020 року «Про обрання секретаря Новогуйвинської селищної ради».

Стягнути на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду складено у повному обсязі: 24 березня 2021 року.

Суддя О.Г. Попова