Справа № 160/5630/20
Суддя: Коренев Андрій Олексійович
Дата ухвалення: 2021-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

22 березня 2021 року Справа №160/5630/20

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Коренева А.О., розглянувши в порядку письмового провадження заяву про відстрочення виконання судового рішення в адміністративній справі № 160/5630/20 за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур, Дніпропетровської обласної прокуратури про визнання протиправним та скасування рішення кадрової комісії, поновлення на посаді, -

ВСТАНОВИВ:

15.03.2021 року Дніпропетровська обласна прокуратура звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із заявою у порядку статті 378 КАС України про відстрочення виконання рішення суду від 10.02.2021 року у справі №160/5630/20 до вирішення справи у суді касаційної інстанції, але не більше одного року з дня ухвалення рішення.

В обґрунтування зазначено, що відповідно до статті 90 Закону України «Про прокуратуру» фінансування прокуратури здійснюється згідно з кошторисами і щомісячними розписами видатків, затвердженими Генеральним прокурором, у межах річної суми видатків, передбачених Державним бюджетом України на поточний бюджетний період. Положенням про Державну казначейську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 215 від 15.04.2015, визначено, що Державна казначейська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну політику у сферах казначейського обслуговування бюджетних коштів, бухгалтерського обліку виконання бюджетів. Статтею 25 Бюджетного кодексу України передбачено, що казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду. Відповідно до пункту 9 Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України, відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади (органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування), а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою (Автономною Республікою Крим, органами місцевого самоврядування) за рахунок коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) в межах бюджетних призначень за рішенням суду у розмірі, що не перевищує суми реальних збитків, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. При цьому, рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно Казначейством України. Зазначені рішення передаються до Казначейства України для виконання. На виконання зазначених положень Бюджетного кодексу України постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 затверджено «Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників». Відповідно до підпунктів 35-40 Порядку № 845 у разі безспірного списання коштів державного бюджету, стягувачі подають виконавчі документи за місцем знаходження органу державної влади, внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності якого заподіяно шкоду. Після встановлення органом казначейства відсутності підстав для зупинення безспірного списання, виконавчі документи надсилаються для виконання до Державної казначейської служби України. Виконання оскаржуваних судових рішень відбувається органами казначейства шляхом безспірного списання коштів юридичної особи - боржника, які виділені з державного бюджету України на підставі затверджених кошторисів для відповідних цілей, зокрема, для здійснення прокуратурою конституційних функцій, визначених статтею 131-1 Конституції України. Зазначене може поставити під загрозу функціонування системи прокуратури та належного здійснення конституційних функцій. Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 7 Закону України «Про прокуратуру» фінансування прокуратури здійснюється виключно з Державного бюджету України. Окрім того, згідно зі статтею 1215 ЦК України не підлягає поверненню безпідставно набуті: 1) заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача; 2) інше майно, якщо це встановлено законом. Такої ж позиції дотримується Верховний Суд у справах № 153/1591/17-ц постанова від 15.04.2020, № 263/2983/16-ц постанова від 26.02.2020, № 757/4906/15-ц постанова від 27.02.2019, № 1570/771/2012 постанова від 26.09.2018, №754/8605/16-ц від 01.08.2018.Дніпропетровською обласною прокуратурою було подано до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 10.02.2021 у справі № 160/5630/20, в якій, зокрема, поставлено питання щодо зупинення виконання рішення суду в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу до закінчення касаційного провадження у справі. Таким чином, наразі питання зупинення дії вказаного рішення перебуває на розгляді Верховного Суду.

З урахуванням викладеного, з метою недопущення використання бюджетних коштів до постановлення остаточного рішення у справі, є доцільним відстрочити виконання постанови суду від 10.02.2021 року в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу до закінчення касаційного провадження у справі. Виплата ОСОБА_1 коштів на виконання судового рішення у справі № 160/5630/20 унеможливить їх повернення у разі задоволення касаційної скарги обласної прокуратури.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 березня 2021 року заяву призначено до розгляду на 22.03.2021 року.

22 березня 2021 року на електрону адресу суду від позивачки надійшли заперечення на заяву про відстрочення виконання судового рішення. В обґрунтування заяви зазначила, що єдиною правовою підставою для розстрочення виконання судового рішення можуть бути виняткові обставини, які ускладнюють його виконання. Відповідачем не надано доказів того, що у Дніпропетровської обласної прокуратури відсутні кошти на рахунках, а також відсутні фінансові можливості для погашення боргу. Посилання боржника, що виконання рішення суду, що набрало законної сили може поставити під загрозу функціонування системи прокуратури та належного здійснення конституційних функцій не відповідає дійсності. Так само не відповідає дійсності посилання, що виконання рішення суду може мати наслідком недостатність коштів для виплати заробітної плати працівникам органів прокуратури. Оскільки відповідно до ч. 2 ст. 55 Бюджетного кодексу України захищеними видатками бюджету серед іншого також визначаються видатки загального фонду на оплату праці працівників бюджетних установ та нарахування на заробітну плату. Тобто виконання судового рішення в порядку безспірного списання ніяким чином не може поставити під загрозу функціонування системи органів прокуратури. Відповідно до вимог ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Водночас боржник у своїй заяві прямо зазначає про те, що ним подано касаційну скаргу на постанову суду апеляційної інстанції, у якій також поставлено питання щодо зупинення виконання рішення суду в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Тобто вищевикладеним боржник підтвердив факт вжиття активних заходів спрямованих на не виконання рішення суду, що вступило в законну силу шляхом подання заяв та клопотань до судів різних інстанцій фактичного стосовно одно і того ж питання.

У судове засідання ОСОБА_2 надала клопотання про розгляд заяви про відстрочення виконання рішення суду в порядку письмово провадження. Представник відповідача просив вказане питання вирішити на розсуд суду.

Відповідно до статті 229 КАС України не здійснювалося, тому керуючись приписами пункту 10 частини 1 статті 4 та частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд заяви судом вирішено здійснювати у порядку письмового провадження.

Розглянувши заяву про відстрочення виконання судового рішення, дослідивши необхідні для розгляду заяви матеріали адміністративної справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні цієї заяви, виходячи з такого.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 10.02.2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення суду першої інстанції скасовано в частині відмови в задоволенні позову про визнання протиправним та скасування наказу №410к від 30.04.2020, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Позов в цій частині задоволено:

визнано протиправним та скасовано наказ прокурора Дніпропетровської області №410к від 30.04.2020 про звільнення ОСОБА_1 з посади прокурора відділу ювенальної юстиції прокуратури Дніпропетровської області та органів прокуратури на підставі п. 9 ч. 1 ст. 51 Закону України «Про прокуратуру» з 14.05.2020;

поновлено ОСОБА_1 на посаді прокурора відділу ювенальної юстиції прокуратури Дніпропетровської області та органах прокуратури з 15.05.2020;

стягнуто з Дніпропетровської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.05.2020 року по 10.02.2021 року в розмірі 202 446,00 грн. з відповідним відрахуванням обов`язкових платежів до бюджету та спеціальних фондів. Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та присудження виплати заробітної плати у межах стягнення за один місяць допущено до негайного виконання.

В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд виходить із того, що відповідно до частини третьої статті 378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

При цьому, згідно із частиною четвертою вказаної норми, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Отже, єдиною правовою підставою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення можуть бути виняткові обставини, які ускладнюють його виконання.

Факт наявності таких обставин має підтверджуватись певними доказами, відповідно до положень статей 72-77 КАС України. При цьому, обов`язок доказування покладається на сторони, а тому кожна сторона повинна довести наявність тих обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог.

Дніпропетровська обласна прокуратура, як на підставі для відстрочення виконання судового рішення посилалась на те, що виплата на підставі рішення суду середнього заробітку за час вимушеного прогулу призведе до непередбачених кошторисом витрат, що може мати наслідком недостатність коштів для виплати заробітної плати працівникам органів прокуратури. А також на неможливість повороту виконання судового рішення у разі задоволення касаційної скарги.

Таким чином, виняткові обставини, які ускладнюють його виконання, які підтверджені належними та допустимими доказами, відповідачем не заявлені. Клопотання заявника по суті зводиться до непогодження із судовими рішеннями. Доказів неможливості виконання судового рішення заявником не надано.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що заявником не надано доказів на підтвердження наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, у зв`язку із чим процесуальна можливість відстрочення виконання рішення суду відсутня.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви Дніпропетровської обласної прокуратури про відстрочення виконання рішення суду.

Керуючись статтями 243, 248, 378 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Дніпропетровської обласної прокуратури про відстрочення виконання рішення суду у справі № 160/5630/20 відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 КАС України.

Суддя А.О. Коренев