Справа № 160/9196/18
Суддя: Кадникова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2019 року Справа № 160/9196/18
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Кадникова Г.В., розглянувши в порядку спрощеного (письмового) провадження, адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Алекс-Алькор» до Державної архітектурної-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурної-будівельної інспекції в Одеській області про визнання незаконними та скасування постанов,
Товариство з обмеженою відповідальністю «Алекс-Алькор» (далі ТОВ «Алекс-Алькор», позивач) звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправними та скасування постанов Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області (далі Департамент ДАБІ в Одеській області, відповідач) про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 23.08.2018р.:
-№80/1015-05/-8429/2;
-№80/1015-05/-8429/3;
-№80/1015-05/-8429/4;
-№80/1015-05/-8429/5.
Крім того, позивач зазначає, що йому не направлявся та не надавався наказ на проведення перевірки, що свідчить про неповідомлення належним чином ТОВ «Алекс-Алькор» про проведення щодо нього заходів державного контролю.
З огляду на вищезазначене позивач вважає, що оскаржувані постанови про накладення штрафів від 23.08.2018р. винесені Департаментом ДАБІ в Одеській області є протиправними, незаконними та такими, що підлягають скасуванню.
Ухвалою суду від 10.12.2018р. позовну заяву залишено без руху на підставі ст.169 КАС України, зі встановленням строку для усунення виявлених недоліків.
03.01.2019р. позивач подав заяву про усунення недоліків разом з клопотанням про продовження строку усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою суду від 11.01.2019р. задоволено заяву позивача та продовжено строк для усунення недоліків позову.
На виконання ухвали суду, позивачем усунуті виявлені недоліки позовної заяви та подано позов в новій редакції.
Ухвалою суду від 18.03.2019р. позов прийнято до провадження, відкрито провадження у справі та вирішено її розгляд проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику сторін (у письмовому провадженні).
Позивач та відповідач про відкриття спрощеного провадження за вищезазначеним адміністративним позовом повідомлені належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень, які долучені до матеріалів справи.
Разом з тим, відповідач, не скористався своїм правом надати відзив на позовну заяву.
Відповідно до ч.2 ст.175 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
Згідно ч.ч.5, 8 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши документи, долучені до матеріалів справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті при розгляді справи, суд виходить з наступного.
За результатами проведення перевірки головним інспектором Департамент ДАБІ в Одеській області складено акт №570/1 від 13.07.2018р. зі змісту якого вбачається, що позивачем порушено законодавство у сфері містобудівної діяльності, а саме: забудовником здійснено будівництво газового модулю без отримання дозволу на виконання будівельних робіт, без здійснення авторського та технічного нагляду, а також приміщення АЗС побудоване з порушенням ДБН В.1.1-7 «Автозаправні станції основи проектування та будівництва» (а.с. 44-55).
23.08.2018р. головним інспектором Департаменту ДАБІ в Одеській області Соловей Д.А. прийнято ряд рішень про накладення на ТОВ «Алекс Алькор» штрафів за порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності та складено відповідні постанови, а саме:
3) №80/1015-05/-8429/4 від 23.08.2018р., якою позивача визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого абз.2 п.3 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та накладено штраф у сумі 1656900грн.;
Не погодившись з вищезазначеними постановами про накладення штрафів, позивач звернувся до суду з відповідним позовом за захистом своїх прав, свобод та законних інтересів.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Згідно з ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Так, відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Зазначені критерії є вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає відповідне рішення, вчиняє дії чи допускається бездіяльності.
Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007р. визначені правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).
Згідно з ст.1 цього Закону державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Згідно з ч.2 ст.8 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V органи державного нагляду (контролю) та їх посадові особи під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) зобов`язані повно, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний нагляд (контроль) у межах повноважень, передбачених законом.
Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів будівництва регламентована Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.
Як встановлено ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Частиною 2 п.1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 (надалі - Порядок №553) закріплено, що державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених ст.7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.
Пунктом 3 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.
Відповідно до п.5 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно з п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Відповідно ч.5 ст.7 Закону України №877 перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання або уповноваженій ним особі посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.
Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.
Відповідно до п.9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Пунктом 13 Порядку №553 передбачені права суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зокрема зазначено, що суб`єкт містобудування має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (абз.11 п.7 Порядку №553).
Пунктом 12 Порядку №553 визначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.
Відповідно до положень п.п.16-22 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Уразі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акту перевірки складається протокол та припис про усунення порушень.
Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції і суб`єктом містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, якому надається копія акту та припис, в разі його винесення, а в разі незгоди з актом перевірки суб`єкт містобудування підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною акту.
В разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис, а в разі відмови від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Постанова про накладення штрафу у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі.

На підставі вищезазначеного аналізу норм чинного законодавства, суд приходить до висновку, що предметом даної перевірки позивача було питання дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Суд зазначає, що чинним законодавством визначено фінансові санкції для суб`єктів містобудування за порушення будівельних норм, стандартів і правил. Метою винесення постанов про накладення штрафів, є усунення конкретного виявленого порушення у сфері містобудівної діяльності, які мають на меті забезпечення виконання вимог чинного законодавства.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувані постанови від 23.08.2018р. №80/1015-05/-8429/2, №80/1015-05/-8429/3, №80/1015-05/-8429/4, №80/1015-05/-8429/5 винесені відповідачем за неналежне виконання ТОВ «Алекс-Алькор» вимог ст.37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у зв`язку з відсутністю у останнього відповідних документів на виконання будівельних робіт.

Також, судом встановлено, що наведені порушення, стали підставою для притягнення позивача до відповідальності у вигляді накладення штрафів на ТОВ «Алекс-Алькор».

Разом з тим, зі змісту позовної заяви вбачається, що основним обґрунтуванням позовних вимог являється непогодження позивача з порядком проведення перевірки, оскільки остання проведена за відсутності суб`єкта містобудування або його уповноваженого представника та без належного повідомлення про її проведення.

Приписами п.9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №533 від 23.02.2011р. передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкти будівництва.

Так, під час дослідження документів, долучених до матеріалів справи, судом візуально встановлено, що в акті перевірки №570/1, а також в протоколах від 17.07.2018р. у графах, де вказуються дані суб`єкта містобудування або його уповноваженого представника відсутні дані про прізвище ім`я по батькові особи, яка була присутньою при проведенні перевірки, та міститься лише позначка про те, що це представник за довіреністю.

На підставі вищезазначеного, в ході розгляду справи неможливо встановити особу, яка була присутня під час проведені позапланової перевірки та дійти висновку чи була ця особа суб`єктом містобудування чи її представником.

А відтак, ця обставина ставить під сумнів, що вищезазначена перевірка взагалі була проведена інспектором з будівельного контролю.

Крім того, в матеріалах справи також відсутні і докази направлення на адресу позивача повідомлення про проведення позапланової перевірки відповідачем.

На підставі вищезазначеного, суд приходить до висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватися в присутності суб`єкта містобудування або його уповноваженої особи, а отже оскаржувані постанови винесені відповідачем на підставі акту та протоколів, які були складені з порушенням норм чинного законодавства.

В адміністративному судочинстві діє презумпція неправомірності рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень (ст.77 КАС України), який зобов`язаний у порядку визначеної процесуальним законом судової процедури довести суду їх правомірність.

З огляду на вищевикладене та приймаючи до уваги відсутність відзиву (заперечень) чи будь-яких пояснень відповідача, суд дійшов висновку, що оскаржувані постанови прийняті з порушенням норм чинного законодавства.

З урахуванням принципу змагальності, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі (ст.9 КАС України), положення Кодексу адміністративного судочинства України передбачають не лише обов`язок суб`єкта владних повноважень (відповідача у справі) щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи без діяльності (ч.2 ст.77 КАС України), але й обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення (ч.1 ст.77 КАС України).

З огляду на встановлені обставини, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ч.1 ст.139 КАС України та враховуючи, що адміністративний позов задоволено повністю, сплачений позивачем платіжним дорученням №23 від 03.01.2019р. у розмірі 27463грн. 12коп. судовий збір за подачу адміністративного позову до суду підлягає поверненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Разом з тим, суд зазначає, що Департамент державної архітектурної-будівельної інспекції у Одеській області є територіальним органом Державної архітектурно-будівельної інспекції України, який не є юридичною особою, таким чином судовий збір підлягає стягненню з Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Керуючись ст. ст.2, 72-77, 90, 94, 241-246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

Товариства з обмеженою відповідальністю «Алекс-Алькор» до Державної архітектурної-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурної-будівельної інспекції у Одеській області про визнання незаконними та скасування постанов - задовольнити повністю.

Визнати незаконною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекцій в Одеській області від 23.08.2018р. №80/1015-05/1-8429/2 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Визнати незаконною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекцій в Одеській області від 23.08.2018р. №80/1015-05/1-8429/3 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Визнати незаконною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекцій в Одеській області від 23.08.2018р. №80/1015-05/1-8429/4 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Визнати незаконною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекцій в Одеській області від 23.08.2018р. №80/1015-05/1-8429/5 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю (, 49107, м.Дніпро, вул.Шинна, буд.4) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурної-будівельної інспекції України (, 01133, м.Київ, бульвар Лесі Українки, буд.26) судовий збір у розмірі 27463грн. 12коп. (двадцять сім тисяч чотириста шістдесят три грн. 12коп.).

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до п.п.15.5 п.15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Г. В.Кадникова