Справа № 160/594/21
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2021-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

16 березня 2021 року Справа №160/594/21

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Турової О.М.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи в порядку письмового провадження у місті Дніпрі клопотання представника позивача про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження у справі №160/594/21 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-виробниче підприємство "КРОК" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

15.01.2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-виробниче підприємство "КРОК" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 03.12.2019 року №.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.01.2021 року зазначена вище справа розподілена судді Туровій О.М.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 січня 2021 року вказана позовна заява залишена без руху та позивачу надано строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду: оригіналу документа про сплату судового збору за подання до суду адміністративного позову у розмірі 13414,41 грн.; належним чином завірених копій документів на підтвердження повноважень особи, яка підписала позовну заяву.

На виконання вимог ухвали суду від 20.01.2021р. позивачем до канцелярії суду 28.01.2021р. надано документи, якими вищезазначені недоліки позовної заяви було усунуто.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 лютого 2021 року прийнято до розгляду вищевказану позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-виробниче підприємство "КРОК" та призначено цю справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами з 05.03.2021 року, а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.

Також вказаною ухвалою суду витребувано у Головного управління ДПС у Дніпропетровській області: детальний розрахунок грошових зобов`язань з орендної плати, визначених у податковому повідомленні-рішенні форми «Р» від 03.12.2019 року №, із зазначенням за який період та в якій сумі виникло це зобов`язання, а також завірені належним чином копії довідок від 06.06.2019 р. №1405-3417 та від 20.06.2019 р. №1405-3426 про нормативно грошову оцінку за 1 кв.м. земельної ділянки з кадастровим номером :03:024:0009, яка розташована за адресою: м. Панікахи, буд. 5, станом на 2017 та за 2018 рік.

02 березня 2021 року до канцелярії суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву та витребувані ухвалою суду від 02 лютого 2021 року документи.

05 березня 2021 року до канцелярії суду від представника позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових доказів.

Крім того, 05.03.2021 року до канцелярії суду надійшло клопотання представника позивача про перехід до розгляду справи №160/594/21 за правилами загального позовного провадження.

Вищеозначене клопотання обґрунтовано тим, що сума грошових зобов`язань з орендної плати за землю за період з 01.01.2017 року по 25.04.2018 року, визначена в оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні, була розрахована контролюючим органом не на підставі інформації з Витягів з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки, а на підставі інформації з довідок ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 06.06.2019р. №1405-3417 та від 20.06.2019р. №1405-3426, наданих на запити відповідача щодо розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що перебувала в оренді у позивача, при цьому, звернувшись до ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області з цього питання, позивач довідався про незаконність формування витягів з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки за минулі роки та отримав такий витяг станом на 16.12.2019р., який містить зовсім інші дані, ніж вказані у довідках від 06.06.2019р. №1405-3417 та від 20.06.2019р. №1405-3426, які були використані відповідачем при розрахунку грошового зобов`язання позивача з орендної плати за 2017-2018р.р. Таким чином, на думку позивача, в матеріалах справи є документи (витяги та довідки), які містять в собі прямо протилежну інформацію щодо однієї і тієї ж земельної ділянки, що, в свою чергу, свідчить про необхідність застосування спеціальних знань у сфері розробки технічної документації на земельну ділянку та фактично виключає можливість розгляду цієї справи у спрощеному провадженні, так як є очевидним підроблення документів, що є доказами у справі та/або внесення до цих документів недостовірної інформації. Також представником позивача зазначалося, що предметом розгляду в цій справі є правовідносини, що відносяться до періоду сплати орендної плати з 01.01.2017 року по 25.04.2018 року. Так, оскаржуваним податковим повідомленням рішенням позивачу нараховане грошове зобов`язання в сумі 894294,25грн., що перевищує 500 прожиткових мінімумів, встановлених в період з 01.01.2017р. по 25.04.2018р., а тому відповідно до вимог ч.4 ст.12 та ч.4 ст.257 КАС України ця справа повинна розглядатись за правилами загального позовного провадження.

Дослідивши матеріали справи та подане представником позивача клопотання про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, а також проаналізувавши зміст норм процесуального права, що регулюють це питання, суд доходить висновку про відмову у задоволенні вказаного клопотання, з огляду на таке.

Положеннями ст.12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч.2 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При цьому, ч.4 ст.257 КАС України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, приписами КАС України визначено вичерпний перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, при цьому, всі інші справи можуть розглядатися судом як за правилами спрощеного позовного провадження, так і за правилами загального, у разі, якщо через складність або інші обставини таких справ недоцільно здійснювати їх розгляд у спрощеному позовному провадженні.

При цьому, згідно з ч.3 ст.257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Як зазначалося вище, звертаючись з клопотанням про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, представник позивача, зокрема, посилався на те, що оскаржуваним податковим повідомленням рішенням позивачу нараховане грошове зобов`язання за платежем орендна плата з юридичних осіб за період з 01.01.2017р. по 25.04.2018р. в сумі 894294,25грн., що перевищує 500 прожиткових мінімумів, встановлених в період з 01.01.2017р. по 25.04.2018р., а тому відповідно до вимог ч.4 ст.12 та ч.4 ст.257 КАС України, вказана справа повинна розглядатись за правилами загального позовного провадження.

Однак, суд не погоджується з такими доводами представника позивача та вважає їх безпідставним і помилковими, з огляду на таке.

Так, з ч.4 ст.257 КАС України слідує, що при вирішенні питання про вид позовного провадження, за правилами якого слід розглядати справу про оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів, необхідно враховувати суму зобов`язань, визначених таким рішенням для позивача (платника), і у разі, якщо така сума перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, - справу слід розглядати за правилами загального позовного провадження.

При цьому, відповідно до п.24 ч.1 ст.4 КАС України у цьому Кодексі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні: розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Таким чином, задля того, щоб можливо було стверджувати, що справа обов`язково має розглядатися за правилами загального позовного провадження, в такій справі має оскаржуватися рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна позовна заява про оскарження цього рішення суб`єкта владних повноважень.

За таких обставин, представник позивача помилково вважає, що для визначення того чи перевищує сума оскаржуваного податкового повідомлення-рішення п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб має бути застосовано розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня календарного року, за який відбулося нарахування грошових зобов`язань цим податковим повідомленням-рішенням.

Зважаючи на те, що позовна заява ТОВ "Проектно-виробниче підприємство "КРОК" про оскарження податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 03.12.2019 року № подана 15.01.2021р., що підтверджується штампом реєстрації вхідної кореспонденції суду, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб для визначення того, чи перевищує сума оскаржуваного податкового повідомлення-рішення п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, відповідно до приписів п.24 ч.1 ст.4 КАС України, має вираховуватися станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна позовна заява, тобто на 01 січня 2021 року.

Відповідно до положень статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" встановлено з 1 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у сумі 2270,00грн.

Таким чином, з урахуванням приписів п.4 ч.4 ст.257 КАС України, за правилами загального позовного провадження у 2021 році мають розглядатися, зокрема, справи щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує 1135000,00грн. (500 х 2270,00грн.).

Зважаючи на те, що у справі, що розглядається, позивачем оскаржується податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 03.12.2019 року № , яким позивачеві збільшено суму грошового зобов`язання за платежем орендна плата з юридичних осіб на 894294,25грн. (вісімсот дев`яносто чотири тисячі двісті дев`яносто чотири гривні 25 копійок), а, отже, саме на цю суму відповідачем і може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів, і така сума не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлено на 1 січня 2021 року (станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна позовна заява про оскарження цього рішення суб`єкта владних повноважень), дана справа не є такою, що відповідно до приписів п.4 ч.4 ст.257 КАС України має розглядатися за правилами загального позовного провадження.

Щодо тверджень представника позивача відносно того, що в матеріалах справи є документи (витяги та довідки), які містять в собі прямо протилежну інформацію щодо однієї і тієї ж земельної ділянки, що, на його думку, свідчить про необхідність застосування спеціальних знань у сфері розробки технічної документації на земельну ділянку і фактично виключає можливість розгляду цієї справи у спрощеному провадженні, в тому числі через очевидність підроблення документів, що є доказами у справі та/або внесення до цих документів недостовірної інформації, суд зауважує, що такі доводи фактично зводяться до оцінки наданих сторонами доказів, задля чого у даному випадку не виникає необхідності в отриманні спеціальних знань, тим паче з питань розробки технічної документації на земельну ділянку, оскільки предметом спору у цій справі є правильність визначення (розрахунку) суми грошового зобов`язання позивача з орендної плати за земельну ділянку за певний період, при цьому, дії ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо оформлення витягу або довідки про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки у цій справі не оскаржуються, тобто не є предметом спору.

При цьому, суд зауважує, що відповідно до ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

За приписами п.п.1-3 ч.4 ст.246 КАС України у мотивувальній частині рішення зазначаються: обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини; докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення; мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову.

Отже, оцінка доказів надається судом саме під час прийняття рішення у справі і викладається в його мотивувальній частині.

Таким чином, дослідження доказів, які містяться в матеріалах справи, та надання їм оцінки щодо їх належності, допустимості, достатності та достовірності буде здійснена судом під час ухвалення рішення у справі №160/594/21.

Суд також звертає увагу на те, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Позивач та його представник не позбавлені права викладати свої аргументи, пояснення, міркування у відзиві на позовну заяву, запереченнях, додаткових поясненнях та подавати докази.

Також, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Відповідно до частини 8 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.260 КАС України у разі якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обгрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Суд зауважує, що безпосередньо від відповідача заява із запереченнями проти розгляду цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження не надходила.

Така заява надана лише представником позивача.

Також суд враховує, чинність станом на теперішній час в країні карантину, запровадженого приписами постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020р. №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 17.02.2021р. №104 "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України", та тенденцію щодо погіршення ситуації з коронавірусом на території України, в тому числі на території Дніпропетровської області, та стрімке зростання захворюваності на COVID-19 серед працівників суду, у зв`язку із чим задля недопущення подальшого зростання захворюваності серед працівників та відвідувачів суду бажаним є утримання від відвідування приміщення суду та проведення розгляду справ за наявності передбаченої чинним законодавством можливості в порядку письмового провадження без виклику учасників справи.

Зважаючи на вищенаведене, підстави стверджувати, що розгляд цієї справи повинен відбуватися в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відсутні, тому суд доходить висновку про відмову у задоволенні клопотання представника позивача про перехід до розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження.

Керуючись статтями 12, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження у справі №160/594/21 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-виробниче підприємство "КРОК" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити.

Копію ухвали надіслати особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили в порядку приписів статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М. Турова