Справа № 480/5495/20
Суддя: Мінаєва О.М.
Дата ухвалення: 2021-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2021 р. Справа № 480/5495/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мінаєвої О.М.,

Суддів: Кононенко З.О. , Калиновського В.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 06.10.2020, головуючий суддя І інстанції: Є.Д. Кравченко, м. Суми, по справі № 480/5495/20

за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області

про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

25 серпня 2020 року фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі позивач), звернувся до суду з позовною заявою до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області (далі відповідач), в якій просить визнати протиправною та скасувати постанову № 69 від 17.08.2020 Головного управління Держпродспоживслужби у Сумській області про накладання на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 штрафу в сумі 28338,00 грн.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 06.10.2020 року у задоволенні позову відмовлено.

Позивач, не погодившись із вказаним рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Сумського окружного адміністративного суду від 06.10.2020 року по справі № 480/5495/20 та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов у повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги позивач зазначає, що 17.09.2020 року відповідачем передчасно винесена оскаржувана постанова, оскільки відповідно з приписом строки усунення порушень 25.09.2020 року, при цьому відповідачем проігноровано вимоги п. 11 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Колегія суддів, перевіривши рішення суду першої інстанції, в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що вимоги апеляційної скарги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області за вхідним № Г-603 від 30.07.2020 надійшла заява від споживача ОСОБА_2 , в якій останній зазначив про порушення ФОП ОСОБА_1 законодавства у сфері безпечності харчових продуктів, а саме недотримання санітарних норм при приготуванні та зберіганні напівфабрикатів, які виробляються на продаж, а також просив провести перевірку вказаного суб`єкта господарювання (а.с. 29).

Начальником Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області прийнято наказ від 30.07.2020 "Про позаплановий захід зі здійснення державного нагляду (контролю) ФОП ОСОБА_1 " № 1261-ОД, та видане направлення для проведення позапланової перевірки.

У період з 31.07.2020 по 03.08.2020 посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області здійснено позаплановий захід зі здійснення державного нагляду (контролю) ФОП ОСОБА_1 .

За результатами перевірки посадовою особою відповідача складено акт позапланового заходу державного контролю стосовно додержання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти так корми, здоров`я та благополуччя тварин від 03.08.2020 № 66, яким встановлено наступні порушення:

1. Потужність захаращена непотрібними речами, які не мають відношення до виготовлення продукції, пакети, коробки, одяг, ганчірки, стара брудна доріжка розстелена з кімнати виготовлення напівфабрикатів в кімнату з морозильними камерами, на стінах висять картини які сприяють накопиченню бруду, на підлозі наявні забруднені шматки гофрокартону. Обладнання забруднене, цілісність його порушена, на холодильних камерах кімнати приймання сировини бруд, іржа, холодильники відключені, полиці на яких зберігаються харчові продукти виготовлені із осб-плит, миття та дезінфекція яких неможлива, під час перевірки не було надано доказів їх безпечності при використанні з харчовими продуктами. Підлога, стіни, одвірки у виробничих приміщеннях ушкоджені, потребують ремонту, негладкі, сприяють накопиченню бруду. Зазначені сторонні матеріали, які знаходяться у виробничих приміщеннях не піддаються миттю та дезінфекції та заважають гігієнічним обробкам поверхонь та обладнання, бруд, іржа та відшарування фарби на обладнанні можуть призвести до утворення патогенних та умовно-патогенних бактерій на/в харчових продуктах, плісняви. Продукти харчування стають небезпечними, якщо в них наявні хвороботворні мікроорганізми та продукти їхньої життєдіяльності - токсини. Хвороботворні мікроорганізми та продукти їхньої життєдіяльності, потрапляючи в організм із їжею людини, здатні викликати інфекційні захворювання, харчові отруєння, що створює загрозу для життя та/або здоров`я людини. Вказаним порушено вимоги п. 1 частини першої статті 41 Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" N 771 (далі - Закон № 771).

2. Потужність розміщена у 3-х гаражних приміщеннях. Кімнати маленькі, вузькі проходи із низькими стелями, що унеможливлює проведення належних заходів для забезпечення гігієнічних вимог, не запобігає накопиченню бруду, не дозволяє дотримуватися температурних режимів та призводить до перехрещення «чистих та брудних шляхів». Порушення можливості проведення належних гігієнічних процедур та хаотичне переміщення потоків персоналу, сировини, готових продуктів, відходів у виробничих приміщеннях може призвести до забруднення харчових продуктах і, як наслідок, стати причиною мікробіологічного забруднення харчових продуктів що призведе до загрози життю та здоров`ю людей, чим порушено вимоги п. 2 частини першої статті 41 Закону N771.

3. Будь-яка вентиляція на потужності відсутня. Через відсутність вентиляції і великій щільності працюючих, під час виробничого процесу всі зовнішні двері, тримаються відкритими, при цьому на фарш та тісто потрапляє пил, бруд, токсичні речовини, які викидає автотранспорт з розташованої в приблизно 15 метрах, проїзної частини вулиці Прокоф`єва, а це створює загрозу для життя та/або здоров`я людини, чим порушено вимоги п. 3 частини першої статті 41 Закону N771.

4. Світильники, які розташовані прямо над процесами виготовлення (над відкритим фаршем, тістом), не обладнані захисними плафонами, що, в разі ушкодження ламп, може призвести до забруднення склом харчових продуктів, чим створює загрозу для життя та/або здоров`я людини через потрапляння скла до організму споживача разом зі спожитим продуктом, це порушує вимоги п. 4 частини першої статті 41 Закону N771.

5. Підлога взагалі не має дренажну систему, що ускладнює належне вологе прибирання приміщення, та у разі, коли в ході виробничого процесу на підлогу потрапляють рідини ускладнює її ефективне та швидке видалення, що може призвести до розвитку у виробничих приміщеннях шкідливих мікроорганізмів, грибів та плісняви, які з персоналом будуть рознесені по всім іншим приміщенням потужності та забруднять харчові продукти, що створює загрозу для життя та/або здоров`я людини, чим порушено вимоги п. 5 частини першої статті 41 Закону N771.

6. В технологічному коридорі з кімнати приймання сировини стіни виготовлені з матеріалів що не забезпечують миття, дезінфекції, сприяють накопиченню бруду. Підлога має порушену цілісність покриття, в деяких місцях пошкодження лінолеуму, та його відсутність взагалі (забруднена цементна поверхня), вкрита брудними шматками гофрокартону, брудною тканинною доріжкою (із приміщення виготовлення продукції в кімнату зберігання), що може призвести до розмноження в них мікроорганізмів, грибів та плісняви, які з персоналом будуть рознесені по всім виробничим приміщенням та забруднять харчові продукти, що створює загрозу для життя та/або здоров`я людини, чим порушено вимоги, чим порушено вимоги п. 1 частини першої, частина друга статті 42 Закону N 771.

7. Стеля в приміщенні виготовлення напівфабрикатів виготовлена із негладкого, пресованого пінопласту, що має здатність поглинати та накопичувати вологу, в ході перевірки оператор ринку не надав доказів можливості якісного чищення, миття та дезінфекції стелі. Зазначена невідповідність стелі сприяє розмноженню в ній шкідливих мікроорганізмів, грибів та плісняви, які в подальшому можуть потрапляти до харчових продуктів, що створює загрозу для життя та/або здоров`я людини, чим порушено вимоги п. 2 частини першої, частина друга статті 42 Закону N771.

8. Поверхні усіх дверей дерев`яні, дерево має здатність поглинати вологу та унеможливлює здійснити якісне миття та дезінфекцію, що призводить до накопичення в них бруду та мікроорганізмів (в тому числі небезпечних для здоров`я людини). Зовнішні двері не облаштовано ущільнювачами, вони не захищають від проникнення до виробничих приміщень від пилу, бруду, шкідників, токсичних елементів. На момент перевірки всі зовнішні двері були відкриті безпосередньо у виробничі цехи, це створює загрозу для життя та/або здоров`я людини, чим порушено вимоги, чим порушено вимоги п. 4 частини першої статті 42 Закону N771.

9. Поверхні столів, що виготовлені з дерева, затерті, зі сколами, торці із тирсоплити, в яких накопичується бруд та не покриті захисним шпоном. Поверхні обладнання (тістозамішувач, м`ясорубка) забруднені із наявністю іржі та бруду. Холодильні камери облущені, поверхні та полиці іржаві. Такий стан обладнання призводить до розвитку патогенних та умовно-патогенних бактерій на/в харчових продуктах, плісняви. Продукти харчування стають небезпечними, якщо в них наявні хвороботворні мікроорганізми та продукти їхньої життєдіяльності - токсини. Хвороботворні мікроорганізми та продукти їхньої життєдіяльності, потрапляючи в організм із їжею людини, здатні викликати інфекційні захворювання, харчові отруєння, що створює загрозу для життя та/або здоров`я людини, чим порушено вимоги п. 5 частини першої статті 42 Закону N771.

10. Поверхні столів, що виготовлені з ДСП, затерті, зі сколами, торці із тирсоплити, в яких накопичується бруд, не покриті захисним шпоном. Поверхні обладнання (тістозамішувач, м`ясорубка) забруднені із наявністю іржі та бруду, на мішалці найбільшого тістозамішувача намотана незрозумілого призначання брудна тканина, яка при замішуванні безпосередньо контактує з тістом. Холодильні камери облущені, поверхні та полиці іржаві. Ці фактори призведуть до накопичення бруду та росту на обладнанні патогенних та умовно-патогенних бактерій на/в харчових продуктах, плісняви. Хвороботворні мікроорганізми та продукти їхньої життєдіяльності, потрапляючи в організм із їжею людини, здатні викликати інфекційні захворювання, харчові отруєння, що створює загрозу для життя та/або здоров`я людини, чим порушено вимоги п. 5 частини першої статті 42 Закону N771.

11. На потужності відсутні приміщення для чищення, миття та дезінфекції і зберігання робочих інструментів та обладнання відсутні. Робочий інвентар миється та дезінфікується у раковині де також проходять обробку м`ясо, риба та овочі, а зберігається у виробничих цехах без додаткового захисту від забруднень, оператором ринку в ході перевірки не були надані докази проведення їх миття, чищення та дезінфекції. Це може призвести до забруднення інвентарю патогенними та умовно-патогенними мікроорганізмами (в тому числі такими, смертельно-небезпечними для людини, анаеробними інфекціями, як правець та ботулізм), грибами та пліснявою, зокрема з землі та іншого бруду, який змивається з овочів в тій же раковині, де миється інвентар - ножі дошки, тощо, що може призвести до забруднення цим інвентарем харчових продуктів, в тому числі хвороботворними мікроорганізмами. Вживання таких продуктів створює загрозу для життя та/або здоров`я людини. Такий стан організації та проведення миття інвентарю на підприємстві порушує вимоги п. 6 частини першої статті 42 Закону N771 та п. 1 частини першої статті 45 Закону N771.

12. Товкачик для ущільнення продуктів в м`ясорубці для перемелювання м`яса, риби та овочів з нещільної деревини зі значною кількістю сколів, застарілого бруду. Для складання форм з готовими пельменями використовуються кутники виготовлені з тирсоплити, які контактують безпосередньо з харчовими продуктами і докази безпечності яких надано не було, що може стати джерелом механічного, хімічного та бактеріологічного забруднення харчових продуктів та створювати загрозу для життя та/або здоров`я людей, які їх споживають, чим порушено вимоги п. 2 частини першої статті 45 Закону N771.

13. Велика кількість обладнання та інвентарю на недостатній площі виробничих приміщень (особливо морозильних камер, тістомісів полиць, столів) не дозволяє належне чищення обладнання, як наслідок на ньому можуть утворюватися патогенні та умовно-патогенні мікроорганізми, плісняви, які потрапляють на харчові продукти. Хвороботворні мікроорганізми та продукти їхньої життєдіяльності, потрапляючи в організм із їжею людини, здатні викликати інфекційні захворювання, харчові отруєння, що створює загрозу для життя та/або здоров`я людини, чим порушено вимоги п. 3 частини першої статті 45 Закону N771.

14. На потужності відсутній контроль стану здоров`я персоналу, який контактує з харчовими продуктами, оскільки персонал працює на потужності, безпосередньо контактуючи з тістом, фаршем, іншими харчовими продуктами без захисних рукавичок і на потужності не ведеться перевірка зовнішнього вигляду персоналу перед початком роботи на наявність ознак гнійничкових захворювань, а також недопущення до роботи відповідних осіб. Зазначена невідповідність може стати причиною мікробіологічного забруднення харчових продуктів збудниками інфекційних захворювань (таких як стафілококоз, стрептококова інфекція, СОVID-19, та інших), що створює загрозу для життя та/або здоров`я людини, чим порушено вимоги п. 1 частини першої статті 48 Закону N771.

15. Первинна продукція (яйця, фарш курячий, риба, овочі) зберігаються на потужності в умовах, що не запобігають їх псуванню та не забезпечують захист від забруднення. Фарш, риба зберігаються у холодильному обладнанні, що має неналежні гігієнічні умови (іржаві брудні полиці з відколотим пластиком). Фарш курячий знаходився у холодильнику при Т +22 градусів С. Чищена цибуля стояла у відкритому відрі на підлозі. На яйця, рибу, овочі не було надано супровідних документів. На фарші курячому, цибулі чищеній, рибі відсутні стікери чи інші записи, за якими можна встановити час їх розміщення та термін безпечного використання. Зберігання продуктів у таких умовах може призвести до утворення патогенних та умовно-патогенних бактерій на/в харчових продуктах, плісняви. Хвороботворні мікроорганізми та продукти їхньої життєдіяльності, потрапляючи в організм із їжею людини, здатні викликати інфекційні захворювання, харчові отруєння, що створює загрозу для життя та/або здоров`я людини, чим порушено вимоги п. 2 частини першої статті 49 Закону N771.

16. Над процесами виробництва висить клейка стрічка з налиплими мухами. Пастки для шкідників не відповідають вимогам чинного законодавства (металеві, брудні іржаві). Контроль моніторингу шкідників не ведеться. Відкриті навстіж зовнішні двері дозволяють шкідникам потрапляти в усі виробничі приміщення та контактувати з харчовими продуктами. Що може призвести до забруднення харчових продуктів мікроорганізмами (в тому числі патогенними умовно патогенними мікроорганізмами), а у випадку з клейкою стрічкою і до хімічного забруднення, що створює загрозу для життя та/або здоров`я людини, чим порушено вимоги п. 4 частини першої статті 49 Закону N771.

17. Фарш курячий знаходився у холодильнику при температурі +22 градуси С. Чищена цибуля стояла у відкритому відрі на підлозі. Риба в холодильнику зберігалася при температурі + 9 градусів С, що може призвести до утворення та розвитку в харчових продуктах патогенних та умовно-патогенних мікроорганізмів, плісняви. Хвороботворні мікроорганізми та продукти їхньої життєдіяльності, потрапляючи в організм із їжею людини, здатні викликати інфекційні захворювання, харчові отруєння, що створює загрозу для життя та/або здоров`я людини, чим порушено вимоги п. 5 частини першої статті 49 Закону N771.

18. На потужності ФОП ОСОБА_1 харчові продукти не захищені від будь-якого забруднення, на всіх стадіях закупівлі та виробництва, чим порушено вимоги п. 3 частини першої статті 49 Закону N 771.

31.07.2020 відповідачем було прийнято рішення про відбір зразків харчових продуктів № 13 від 31.07.2020, на підставі якого з метою проведення мікробіологічних випробувань, головними спеціалістами Головного управління у присутності ФОП ОСОБА_1 були відібрані зразки харчових продуктів згідно таблиці, яка наведена в рішенні № 13, що підтверджується актом відбору зразків № 634 від 31.07.2020 та передані до Сумської регіональної державної лабораторії Держпродспоживслужби.

За результатами лабораторних досліджень було встановлено, що у пельменях сибірських виявлено БГКП (коліформи) в 0,001 г в нормі, які не допускаються; у котлетах рибних виявлено БГКП (коліформи) в 0,001 г в нормі, які не допускаються. Вказані обставини підтверджуються експертним висновком №001301 д.к./20 від 06.08.2020.

05.08.2020 відповідачем складено припис № 34, яким зобов`язано ФОП ОСОБА_1 усунути виявлені перевіркою порушення до 25.09.2020 року, про що поінформувати Головне управління Держпродспоживслужби в Сумській області (а.с. 46-49).

06.08.2020 відповідачем складено протокол про порушення Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин", законодавства про харчові продукти та корми № 24.

17.08.2020 відповідачем прийнята постанова № 69, якою на підставі п. 1 ч. 1 ст. 65, ст. 66 Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин" на позивача накладений штраф у розмірі 28338,00 грн.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд перщої інстанції дійшов висновку, що на спірні правовідносини поширюється дія Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів", а тому відповідач правомірно притягнув позивача до відповідальності за порушення вимог вказаного закону. Окрім того, погодився із висновками контролюючого органу про небезпечність виявлених порушень та вважає, що виявлені порушення можуть привести до випадків харчових отруєнь, кишкових інфекцій або паразитарних захворювань споживачів, а отже порушення є такими, що несуть реальну загрозу здоров`ю людини.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Згідно ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади державного контролю, що здійснюється з метою перевірки дотримання операторами ринку законодавства про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин, а також законодавства про побічні продукти тваринного походження під час ввезення (пересилання) таких побічних продуктів на митну територію України визначено Законом України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин" від 18.05.2017 № 2042-VIII (далі - Закон №2042-VIII).

Відповідно до статті 2 Закону № 2042-VIII законодавство про державний контроль складається з Конституції України, цього Закону, Митного кодексу України, законів України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів", "Про ветеринарну медицину", "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та інших виданих відповідно до них нормативно-правових актів.

Згідно із частиною 6 статті 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини, його територіальні органи зобов`язані забезпечити дотримання з урахуванням особливостей, визначених Законом України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин", виключно вимог частин першої, четвертої, шостої - сьомої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частин першої (крім вимоги щодо отримання погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного контролю, або відповідного державного колегіального органу на проведення позапланового заходу) та третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої, восьмої - десятої статті 7, частин першої та другої статті 12, статей 13-18, 20, 21цього Закону.

Відповідно до статті 3 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами: здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначеному законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю).

Частина 1 статті 6 Закону № 877-V встановлює вичерпний перелік підстав для здійснення позапланових заходів, а саме:

подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною 4 статті 2 цього Закону.

Відповідно до частини 4 статті 2 Закону №877-V заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до частини 4 статті 18 Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин" заходи державного контролю можуть здійснюватися позапланово у разі виявлення невідповідності або появи обґрунтованої підозри щодо невідповідності, а також в інших встановлених законом випадках.

Закон України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" 23 грудня 1997 року № 771/97-ВР (далі - Закон № 771) регулює відносини між органами виконавчої влади, операторами ринку харчових продуктів та споживачами харчових продуктів і визначає порядок забезпечення безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, що виробляються, перебувають в обігу, ввозяться (пересилаються) на митну територію України та/або вивозяться (пересилаються) з неї.

Згідно із ч. 1 ст. 45 Закону № 771 оператори ринку можуть використовувати обладнання та інвентар, з якими контактують харчові продукти, що відповідають таким вимогам:

є чистими та у разі потреби продезінфікованими. Чищення та дезінфекція здійснюються таким чином, щоб забезпечити захист від появи ризику забруднення;

виготовлені з матеріалів та утримуються у належному стані та умовах, що зменшують ризик забруднення та дають змогу проводити їх чищення та дезінфекцію (крім тари та упаковки, що не повертається оператору ринку);

розміщені таким чином, що дозволяє чищення обладнання та навколишньої території.

Відповідно до ч.1 ст. 49 Закону № 771 оператори ринку дотримуються таких вимог: забороняється прийняття об`єктів санітарних заходів (крім живих тварин), що використовуються для виробництва харчових продуктів, після переробки яких отриманий харчовий продукт є непридатним для споживання людиною; первинна продукція та всі інгредієнти, які зберігаються на потужностях, утримуються в умовах, що запобігають їх псуванню та забезпечують захист від забруднення; харчові продукти повинні бути захищеними від будь-якого забруднення на всіх стадіях виробництва, переробки та/або обігу; ведеться результативна боротьба із шкідниками і гризунами; дотримується температурний режим, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів. Такий режим не повинен перериватися. Виключення щодо дотримання температурного режиму, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів, можливе протягом обмеженого періоду часу в процесі підготовки харчового продукту до перевезення, зберігання, продажу, сервірування харчових продуктів за умови, якщо це не спричиняє ризик здоров`ю споживачів; потужності з виробництва, обробки, транспортування, зберігання, первинного пакування перероблених харчових продуктів повинні мати належні приміщення для окремого зберігання перероблених харчових продуктів від неперероблених, у тому числі морозильні камери достатнього розміру; якщо харчові продукти мають зберігатися або пропонуватися до споживання при низьких температурах, вони повинні бути якнайшвидше охолоджені після стадії термічної обробки або останньої стадії виробництва до температури, яка не спричинить ризик здоров`ю споживачів; розморожування харчових продуктів здійснюється таким чином, щоб мінімізувати ризик розмноження патогенних мікроорганізмів або формування токсинів у харчових продуктах. Під час розморожування харчові продукти утримуються при температурі, яка не спричиняє ризик здоров`ю споживача. Якщо рідина, яка виникає внаслідок розморожування, може спричинити ризик здоров`ю, вона зливається.

Відповідно до п. 1 ч. 1 статті 65 Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин" від 18.05.2017 №2042-VIII оператори ринку несуть відповідальність, зокрема, за порушення встановлених законодавством гігієнічних вимог до виробництва та/або обігу харчових продуктів або кормів, якщо це створює загрозу для життя та/або здоров`я людини або тварини, - тягне за собою накладення штрафу на юридичних осіб у розмірі десяти мінімальних заробітних плат, на фізичних осіб - підприємців - у розмірі шести мінімальних заробітних плат.

Згідно із ст. 66 Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин" провадження у справах про порушення юридичними особами та фізичними особами - підприємцями цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми здійснюється відповідно до положень цієї статті. Штраф за порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми може бути накладено протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше одного року з дня його вчинення. Справа про порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми (далі - справа) розглядається компетентним органом або його територіальними органами. Від імені зазначених органів розглядати справи мають право головні державні інспектори та головні державні ветеринарні інспектори. Справа розглядається не пізніше п`ятнадцяти робочих днів з дня отримання відповідною посадовою особою протоколу та інших матеріалів справи. За письмовим клопотанням особи, щодо якої складено протокол, розгляд справи відкладається, але не більше ніж на десять робочих днів, для подання нею додаткових матеріалів або з інших поважних причин.

За результатами розгляду справи головний державний інспектор (головний державний ветеринарний інспектор) виносить одну з таких постанов: про накладення штрафу; про закриття справи.

Постанова у справі має містити: прізвище, ім`я, по батькові посадової особи, яка винесла постанову; дату і місце розгляду справи; відомості про особу, щодо якої винесено постанову, а також потерпілого (за наявності); опис обставин, встановлених під час розгляду справи, та доказів, що їх підтверджують; посилання на положення законодавства, які були порушені, та/або зазначення підстав для закриття справи; посилання на положення закону, які передбачають відповідальність за правопорушення; прийняте у справі рішення.

Постанова про накладення штрафу має відповідати вимогам до виконавчого документа, передбаченим Законом України "Про виконавче провадження".

Постанова у справі вручається особі, щодо якої її винесено, або її представникові під розписку або надсилається рекомендованим поштовим відправленням з повідомленням про вручення протягом трьох робочих днів з дня її винесення.

В даному випадку факти вчинення позивачем порушень Закону № 771, належним чином підтверджується актом проведення позапланового заходу від 03.08.2020 № 66 та протоколом від 06.08.2020 № 24.

Оскаржувана постанова від 17.08.2020 № 69 містить детальне обґрунтування висновків про небезпечність виявлених порушень.

Крім того, факти вчинення позивачем порушень підтверджуються також результатами лабораторних досліджень, якими встановлено, що у пельменях сибірських виявлено БГКП (коліформи) в 0,001 г в нормі, які не допускаються; у котлетах рибних виявлено БГКП (коліформи) в 0,001 г в нормі, які не допускаються. Вказані обставини підтверджуються експертним висновком №001301 д.к./20 від 06.08.2020.

В своїй апеляційній скарзі, позивач зазначає, що згідно заяви споживача ОСОБА_2 від 30.07.2020 року, останній придбав млинці з куркою та грибами, які мали неприємний запах. Однак, відповідачем, не впевнившись, чи дійсно споживачем було придбано продукцію ФОП ОСОБА_1 , та чи була вона непридатна до споживання, безпідставно було здійснено заходи з проведення перевірки з питань дотримання законодавства у сфері безпечності та окремих показників якості продукції.

Як встановлено матеріалами справи, дійсно підставою для проведення спірної перевірки ФОП ОСОБА_1 , слугувало звернення споживача ОСОБА_2 до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області 30.07.2020, а саме недотримання санітарних норм при приготуванні та зберіганні напівфабрикатів, які виробляються на продаж.

Вказані обставини, як правильно зазначив суд першої інстанції, свідчать про наявність у Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області підстав для проведення спірної перевірки ФОП ОСОБА_1 .

Матеріали справи свідчать та позивачем не заперечувалось, що його було ознайомлено зі змістом заяви споживача ОСОБА_2 .

Крім того, згідно з п. 4 "Переліку питань для операторів ринку щодо здійснення контролю за діями (бездіяльністю) посадових осіб центрального органу та/або його територіального органу" Акту перевірки від 03.08.2020 року №66, на запитання чи під час проведення позапланового заходу державного контролю розглядались лише ті питання, які стали підставою для його проведення і зазначені у направленні (посвідченні) на проведення такого заходу, позивача нічого не було зазначено. Більше того, відповідно запису, ФОП ОСОБА_1 відмовився від підпису (а.с. 44).

Окрім того, 06.08.2020 відповідачем складено протокол про порушення Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин", законодавства про харчові продукти та корми № 24.

При цьому, матеріали справи не містять відомостей, що позивач скористався своїм правом надання письмових пояснень чи заперечень до вказаного протоколу, навпаки ФОП ОСОБА_1 відмовився від підпису. Протокол було надіслано рекомендованим листом з повідомленням про отримання п.н. № 55 від 07.08.2020 року № 44.

Вказані обставини свідчать про необґрунтованість доводів апеляційної скарги та доводів заяви від 21.09.2020 року щодо порушення відповідачем вимог Закону №877-V, а саме здійснення перевірки посадовими особами відповідача іншого кола питань, ніж вказано у зверненні та направленні на перевірку.

Щодо доводів апеляційної скарги про наявність чи відсутність підстав для застосування у даному випадку ч. 11 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», колегія суддів зазначає наступне.

Так, ч. 11 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що у разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються.

Водночас, слід зазначити, що у підпункті 5 пункту 5 розділу Х «Прикінцевих та перехідних положень» Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», а також у п.6 ст.2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» зазначено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини, його територіальні органи зобов`язані забезпечити дотримання з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», виключно вимог частин 1, 4, 6- 7, абзацу 2 частини 10, частин 12 - 14 статті 4, частин 1 (крім вимоги щодо отримання погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного контролю, або відповідного державного колегіального органу на проведення позапланового заходу) та 3 статті 6, частин 1 - 4, 6, 8 - 10 статті 7, частин 1 та 2 статті 12, статей 13-18, 20, 21 цього Закону.

Колегія суддів зазначає, що наведена норма вказує, що територіальні органи центрального органу виконавчої влади, які реалізують державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів зобов`язані дотримуватись виключно перелічених норм Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Частина 11 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» до вказаного переліку не входить.

Разом з цим, колегія суддів звертає увагу, що ч. 6 ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» містить вказівку, що норми Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» застосовуються відповідачем з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин».

Таким чином, Закон України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» є спеціальним по відношенню до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», тому його норми застосовуються першочергово, а норми Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підлягають застосуванню в частині, що не суперечить вимогам Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин».

Частиною 1 ст. 3 Конституції України передбачено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Згідно ч.13 ст.66 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» справа підлягає закриттю у разі:

відсутності події або складу порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми;

втрати чинності положенням закону, яким встановлено відповідальність за порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми;

закінчення визначеного законом строку, протягом якого може бути накладено штраф;

наявності за тим самим фактом порушення цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми постанови про накладення штрафу або нескасованої постанови про закриття справи, винесеної щодо тієї самої особи;

державної реєстрації припинення у результаті ліквідації юридичної особи, щодо якої складено протокол;

смерті фізичної особи - підприємця, щодо якої складено протокол.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В даному випадку у відповідача були відсутні підстави для звільнення позивача від відповідальності та закриття провадження у справі, а тому останній в межах наданих йому повноважень прийняв оскаржувану постанову про накладення штрафу.

Доводи апеляційної скарги зводяться виключно до непогодження з оцінкою обставин справи, наданою судом першої інстанції. Апеляційна скарга не містить інших обґрунтувань ніж ті, які були зазначені (наведені) у позовній заяві та з урахуванням яких суд першої інстанції вже надав оцінку встановленим обставинам справи. Обґрунтувань неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права апеляційна скарга позивача не містить.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при ухваленні рішення дотримано норми матеріального права, що стало підставою для правильного вирішення справи. У зв`язку з цим колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду - залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 316, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 06.10.2020 по справі № 480/5495/20 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)О.М. Мінаєва
Судді(підпис) (підпис) З.О. Кононенко В.А. Калиновський