Справа № 640/20682/19
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2021-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 березня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Горяйнова А.М.,

суддів - Костюк Л.О. та Чаку Є.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Києві апеляційну скаргу Офісу великих платників податків ДПС на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 листопада 2020 року, яке ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» до Офісу великих платників податків ДПС про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИЛА:

У жовтні 2019 року ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» звернулося до суду із адміністративним позовом, у якому просило визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Офісу великих платників податків ДФС (процесуальним правонаступником якого є Офіс великих платників податків ДПС) від 28 серпня 2019 року № та № про застосування штрафних санкцій за неподання, подання не за встановленою формою звітності, передбаченої Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 листопада 2020 року вказаний адміністративний позов було задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права. Скаржник вказує на те, що порушення строків для подачі звітності є підставою для застосування штрафних санкцій, а наявність корпоративних спорів не є вагомою підставою для звільнення від відповідальності.

Відзив на апеляційну скаргу Офісу великих платників податків ДПС від позивача не надходив.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Офісу великих платників податків ДПС залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 листопада 2020 року - без змін, виходячи з такого.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено та сторонами справи не заперечується, що Офіс великих платників податків ДФС провів камеральну перевірку звітності страхувальника ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» - звіту про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до фіскальних органів за формою № Д4 (місячна) за квітень 2019 року, за підсумками якої складено акт від 05 серпня 2019 року № 2335/28-10-43-03/19364259.

Під час проведення камеральної перевірки було виявлено, що граничний строк для подачі вказаного звіту за квітень 2019 року настав 20 травня 2019 року, в той час як ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» подало такий звіт 11 липня 2019 року.

Також Офіс великих платників податків ДФС провів камеральну перевірку звітності страхувальника ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» - звіту про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до фіскальних органів за формою № Д4 (місячна) за травень 2019 року, за підсумками якої складено акт від 05 серпня 2019 року № 2336/28-10-43-03/19364259.

За наслідками камеральної перевірки встановлено, що граничний строк для подачі вказаного звіту за травень 2019 року настав 20 червня 2019 року, в той час як ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» подало такий звіт 11 липня 2019 року.

На підставі вказаних актів камеральної перевірки Офіс великих платників податків ДФС виніс рішення про застосування штрафних санкцій за неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності, передбаченої Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 28 серпня 2019 року № та № , якими наклав на позивача штрафні санкції у розмірі по 170 грн 00 коп. за кожне порушення.

Не погоджуючись із вказаними рішеннями контролюючого органу, ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» звернулося до суду із адміністративним позовом про визнання їх протиправними і скасування.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик», суд першої інстанції виходив з того, що оскаржувані рішення були прийняті відповідачем без врахуванням всіх обставин справи, а тому підлягають скасуванню. Суд першої інстанції врахував, що протягом певного періоду в ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» були відсутні органи управління.

Колегія суддів в цілому погоджується із зазначеним висновком суду першої інстанції, оскільки він знайшов своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Матеріально-правовою підставою для застосування до позивача штрафних санкцій стали п. 4 ч. 2 ст. 6, п. 7 ч. 11 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Вказані норми права передбачають, що платник єдиного внеску зобов`язаний подавати звітність та сплачувати до органу доходів і зборів за основним місцем обліку платника єдиного внеску у строки, порядку та за формою, встановленими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом та фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування. У разі надсилання звітності поштою вона вважається поданою в день отримання відділенням поштового зв`язку від платника єдиного внеску поштового відправлення із звітністю.

Орган доходів і зборів за неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності, передбаченої цим Законом, органом доходів і зборів застосовує до платника єдиного внеску штраф у розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за кожне таке неподання, несвоєчасне подання або подання не за встановленою формою.

Виявлені Офісом великих платників податків ДФС порушення полягали в тому, що ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» несвоєчасно подало звітність за квітень і травень 2019 року.

Факт подачі звіту про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до фіскальних органів за формою № Д4 (далі - Звіт) за квітень і травень 2019 року позивачем не заперечується.

Вимоги про визнання протиправними і скасування рішень від 28 серпня 2019 року № та № обґрунтовані тим, що ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» було позбавлене можливості подати звітність у встановлений строк з огляду на відсутність органів управління.

Так, судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що постановою правління Національного банку України від 05 квітня 2016 року № 234 ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» віднесено до категорії неплатоспроможних банків, а рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 05 квітня 2016 року № 463 розпочато процедуру виведення банку з ринку шляхом запровадження в ньому тимчасової адміністрації строком на один місяць з 05 квітня 2016 року по 04 травня 2016 року (включно).

Рішенням правління Національного банку України від 02 червня 2016 року № 46-рш було відкликано банківську ліцензію та ліквідовано ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик», а рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 03 червня 2016 року № 913 розпочато процедуру ліквідації ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» з 06 червня 2016 року по 05 червня 2018 року включно.

Однак рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 грудня 2018 року у справі № 826/3021/18, що залишене без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 березня 2019 року, рішення виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 05 квітня 2016 року № 463 та від 03 червня 2016 року № 913, а також рішення правління Національного банку України від 02 червня 2016 року № 46-рш були скасовані.

У подальшому рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 19 червня 2019 року № 1548 було вирішено припинити тимчасову адміністрацію ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» з 20 червня 2019 року та здійснювати процедуру ліквідації протягом двох років з 20 червня 2019 року по 19 червня 2021 року включно. Також призначено Уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та делеговано всі повноваження ліквідатора ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» Шевченку О.В.

Зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо особи, яка має право підпису від імені ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» були внесені 25 червня 2019 року.

На посаду головного бухгалтера ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» з 01 липня 2019 року було призначено Барановську Г.С .

Звіти про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до фіскальних органів за формою № Д4 за квітень та травень 2019 року були подані ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» 11 липня 2019 року.

Зазначені обставини вказують на те, що починаючи з 28 березня 2019 року - дати набрання законної сили рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 грудня 2018 року у справі № 826/3021/18 уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик», що була призначена рішенням від 03 червня 2016 року № 913, втратила свої повноваження.

В той же час постанова правління Національного банку України від 05 квітня 2016 року № 234 «Про віднесення ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» до категорії неплатоспроможних» було чинною.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» Фонд розпочинає процедуру виведення неплатоспроможного банку з ринку не пізніше наступного робочого дня після офіційного отримання рішення Національного банку України про віднесення банку до категорії неплатоспроможних.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 36 вказаного Закону з дня початку процедури виведення Фондом банку з ринку призупиняються всі повноваження органів управління банку (загальних зборів, спостережної ради і правління (ради директорів) та органів контролю (ревізійної комісії та внутрішнього аудиту). Фонд набуває всі повноваження органів управління банку та органів контролю з дня початку тимчасової адміністрації і до її припинення.

Уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» було призначено лише рішенням від 19 червня 2019 року № 1548, а запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо повноважень Шевченка О.В. був внесений 25 червня 2019 року.

Отже, на час настання граничного строку для подачі Звітів за квітень і травень 2019 року у ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» були відсутні органи управління, наділені повноваженнями на вчинення дій від імені товариства, у тому числі на підготовку, підписання і подання звітності до органів доходів і зборів.

Вирішуючи питання про те, що чи можуть вказані обставини бути підставою для звільнення позивача від відповідальності за несвоєчасне подання звітності, колегія суддів враховує, що особливості застосування заходів впливу до платників єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування визначені у ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Вказаною нормою права не передбачено випадків, за яких штрафні санкції не застосовуються до платника єдиного внеску навіть у разі вчинення ним порушень, відповідальність за які передбачена ч. 11 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Разом з тим, положеннями ч. 2 ст. 2 КАС України визначені критерії, за якими суд перевіряє рішення суб`єкта владних повноважень під час розгляду справи.

Згідно з п.п. 2, 3, 8 ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Також колегія суддів враховує, що відповідно до ч. 4 ст. 8 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» порядок нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску визначається цим Законом, в частині адміністрування - Податковим кодексом України, та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до п. 109.1 ст. 109 Податкового кодексу України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Разом з тим, до порушення вимог п. 4 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» призвели не дії платника єдиного внеску - ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик», а обставини, що виникли внаслідок скасування рішення правління Національного банку України від 02 червня 2016 року № 46-рш, а також рішень виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 05 квітня 2016 року № 463 та від 03 червня 2016 року № 913.

Вчинення такого порушення було обумовлене тим, що внаслідок набрання 28 березня 2019 року законної сили рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 грудня 2018 року у справі № 826/3021/18 та до прийняття виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб рішення від 19 червня 2019 року № 1548 у ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» були відсутні органи управління, які могли представляти банк у правовідносинах з органами доходів і зборів.

Колегія суддів також враховує, що Звіти за квітень і травень 2019 року були подані позивачем 11 липня 2019 року, тобто у розумний строк після призначення Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» Шевченка О.В.

Наведені обставини у своїй сукупності вказують на те, що суд першої інстанції прийняв законне і обґрунтоване рішення про задоволення адміністративного позову ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик».

Офіс великих платників податків ДПС в апеляційній скарзі посилається на позицію Верховного Суду, викладену в постановах від 05 лютого 2019 року у справі № 810/239/18 та від 18 листопада 2019 року у справі № 826/7680/17, яка полягає в тому, що чинне законодавство не містить норми про звільнення платників податків від відповідальності за вчинення податкового правопорушення у зв`язку з наявністю корпоративних конфліктів у платника податків.

Разом з тим, обставини, що призвели до порушення ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» вимог п. 4 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» не пов`язані з наявністю корпоративних конфліктів. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необґрунтованими посилання скаржника на правову позицію Верховного Суду у вказаних справах.

Отже, доводи апеляційної скарги Офісу великих платників податків ДПС не спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в рішенні від 30 листопада 2020 року, та не можуть бути підставами для його скасування.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Офісу великих платників податків ДПС залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 листопада 2020 року - без змін.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 311, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Офісу великих платників податків ДПС - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 листопада 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач А.М. Горяйнов

Судді Л.О. Костюк

Є.В. Чаку