Справа № 320/238/21
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2021-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2021 року справа № 320/238/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Сидорчук А.М., розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу,

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області (далі - відповідач, ГУ НП в Київській області), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Київській області №653 від 09.11.2020 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області" в частині застосування дисциплінарного стягнення до начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Києво-Святошинського ВП Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_1 у вигляді оголошення зауваження.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що з липня 2001 року він проходить службу в органах внутрішніх справ, та з 03.03.2017 перебуває на посаді начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Києво-Святошинського ВП Головного управління Національної поліції в Київській області. Наказом начальника ГУ Нацполіції в Київській області від 09.11.2020 №653 позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни, вимог статей 8, 11, 18, 64 Закону України «Про Національну поліцію», статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, та статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що виразились у ненаданні відповіді на адвокатський запит у визначений законом термін, та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення зауваження.

Позивач вважає, що застосування до нього вказаного дисциплінарного стягнення є протиправним, оскільки позивач не вчиняв дисциплінарного проступку, причинно-наслідковий зв`язок між пропуском строку на надання відповіді на адвокатський запит та діями позивача відсутній, проте під час проведення службового розслідування даний факт враховано не було, що і призвело до прийняття оскаржуваного наказу.

Щодо ненадання відповіді на адвокатський запит у визначений законом термін позивач пояснює, що адвокатський запит адвоката Анісімова Олега Юрійовича від 18.08.2020, зареєстрований у Києво-Святошинському ВП ГУ НП в Київській області 20.08.2020 за вх. №366 аз, позивач як виконавець, фактично отримав в канцелярії відділу поліції 14.09.2020, про що розписався у відповідному Журналі вхідної кореспонденції, після чого в той же день 14.09.2020 підготував та направив відповідь на адвокатський запит за вих.№12525 від 14.09.2020. При цьому позивач зазначає, що причини, з яких адвокатський запит було передано позивачу на виконання лише 14.09.2020, йому не відомі.

Крім того, позивач звертає увагу на те, що зі змісту оскаржуваного наказу та висновку службового розслідування не зрозуміло, у чому полягає неналежне виконання позивачем своїх обов`язків, у чому саме полягає його вина, не зазначено наявність причинно-наслідкового зв`язку між виною позивача та наслідками, а також не встановлені умови, що передували вчиненню дисциплінарного проступку.

Відповідач позов не визнав та подав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що під час проведення службового розслідування встановлено, що адвокатський запит Анісімова О.Ю. від 18.08.2020 щодо надання інформації по кримінальному провадженню, відомості щодо якого внесено до ЄРДР за №0000292 від 11.04.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 254 КК України, зареєстрований у Києво-Святошинському ВП ГУ від 20.08.2020 за вх. №366 аз, який було доручено начальнику відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Києво-Святошинського ВП ГУ ОСОБА_1 21.08.2020. За результатами розгляду адвокатського запиту Анісімова О.Ю. від 18.08.2020 позивачем було підготовлено та надіслано відповідь 14.09.2020 за вих.№12525, чим порушено вимоги ч. 2 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» у частині надання відповіді не пізніше 5 робочих днів з дня отримання адвокатського запиту, який вважається отриманий 20.08.2020. За порушення службової дисципліни, вимог статей 8, 11, 18, 64 Закону України «Про національну поліцію», статей 1, 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, та статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що виразилось у ненаданні відповіді на адвокатський запит у визначений законодавством термін, позивача правомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення зауваження.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.01.2021 року позовну заяву залишено без руху та встановлено десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.02.2021 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено підготовче засідання на 02.03.2021, витребувано докази у справі від відповідача.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.03.2021 витребувано докази від відповідача та відкладено підготовче засідання на 18.03.2021.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.03.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у той самий день.

Присутні у судовому засіданні 18.03.2021 позивач та його представник підтримали позов в повному обсязі та просили суд його задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні 18.03.2021 проти позову заперечував з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву, просив відмовити у задоволенні позову.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши позивача, представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянином України, що підтверджується копією паспорта серії НОМЕР_1 , виданого Тетіївським РВ ГУ МВС України в Київській області 26.12.2000 (а.с. 29).

ОСОБА_1 з 03.08.2005 проходить службу в органах внутрішніх справ, зокрема, у період з 03.03.2017 по 01.02.2021 перебував на посаді начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Києво-Святошинського ВП Головного управління Національної поліції в Київській області, та з 01.02.2021 по цей час - перебуває на посаді старшого слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Бучанського районного управління поліції, що підтверджується послужним списком позивача (а.с.105-112).

Як вбачається з матеріалів справи, на адресу Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області від адвоката Анісімова Олега Юрійовича в інтересах ОСОБА_4 надійшов адвокатський запит від 18.08.2020 про надання інформації щодо кримінального провадження №0000292 від 11.04.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.254 КК України, який було зареєстровано у Києво-Святошинському ВП ГУ НП в Київській області 20.08.2020 за вх. №366 аз (а.с.59-60).

Судом встановлено, що 21.08.2020 заступником начальника відділу поліції - начальником слідчого відділу Києво-Святьошинського ВП ГУ НП в Київській області капітаном поліції Котяшем Анатолієм Володимировичем виконання вказаного запиту доручено начальнику відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Києво-Святошинського ВП Головного управління Національної поліції в Київській області майору поліції ОСОБА_1, про що свідчить резолюція ОСОБА_5 у верхньому лівому куті адвокатського запиту (а.с.103).

Адвокатський запит Анісімова Олега Юрійовича в інтересах ОСОБА_4 від 18.08.2020 ОСОБА_1 отримано для виконання у відділі канцелярії Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області 14.09.2020, що підтверджується особистим підписом позивача в Журналі вхідної кореспонденції Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області (а.с.85).

14.09.2020 за результатами розгляду адвокатського запиту Анісімова О.Ю. від 18.08.2020 в інтересах ОСОБА_4 про надання інформації щодо кримінального провадження №0000292 від 11.04.2019, ОСОБА_1 підготовлено та надіслано на адресу адвоката Анісімова О.Ю. відповідь від 14.09.2020 за вих. №12525 (а.с.72).

22.09.2020 на адресу Києво-Святошинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області від адвоката Анісімова Олега Юрійовича надійшло звернення із проханням провести службове розслідування та притягнути до дисциплінарної відповідальності згідно дисциплінарного статуту Національної поліції України відносно начальника Києво-Святошинського відділу поліції ГУ НП в Київській області ОСОБА_7 за неотримання відповіді на адвокатський запит від 20.08.2020 за вх. №366 аз (а.с.58).

Наказом начальника ГУ НП в Київській області від 30.09.2020 №1641 призначено службове розслідування за фактом можливих неправомірних дій окремих працівників Києво-Святошинського ВП ГУ за зверненням адвоката Анісімова Олега Юрійовича (а.с.61-62).

За результатами службового розслідування, проведеного на підставі наказу начальника ГУ НП в Київській області від 30.09.2020 №1641, складено Висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області, який затверджено начальником ГУНП в Київській області 21.10.2020 (а.с.74-81).

Зі змісту висновку службового розслідування від 21.10.2020, зокрема вбачається, що під час службового розслідування встановлено, що дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що за порушення службової дисципліни, вимог статей 8, 11, 18, 64 Закону України «Про національну поліцію», статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за №2337-VІІІ, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, та ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що виразилося у не наданні відповіді на адвокатський запит у визначений законодавством термін, до начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 слід застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення зауваження.

Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 09.11.2020 №653 за вчинення дисциплінарного проступку, за порушення службової дисципліни, вимог статей 8, 11, 18, 64 Закону України «Про національну поліцію», статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за №2337-VІІІ, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, та ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що виразилося у не наданні відповіді на адвокатський запит у визначений законодавством термін, до начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення зауваження (а.с.83-84).

Не погоджуючись з наказом відповідача в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення зауваження, вважаючи його безпідставними та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

2 липня 2015 року Верховна Рада України прийняла Закон України "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580-VІІІ, в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних відносин), який набрав чинності 07.11.2015.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону № 580-VІІІ Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Як встановлено статтею 3 Закону № 580-VІІІ, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з частиною першою статті 17 Закону № 580-VІІІ поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до частини першої статті 59 Закону №580-VІІІ служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України (частина третя статті 59 Закону №580-VІІІ).

Проходження служби в поліції регулюється Законом України "Про Національну поліцію" та іншими нормативно-правовими актами (стаття 60 Закону №580-VІІІ).

Частиною 1 статті 58 Закону № 580-VІІІ передбачено, що призначення на посаду поліцейського здійснюється безстроково (до виходу на пенсію або у відставку), за умови успішного виконання службових обов`язків.

Обов`язки поліцейського визначені у частині першій статті 18 Закону № 580-VІІІ, відповідно до вимог якої останній зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з частинами першою та другою статті 19 Закону № 580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відповідно до частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (частина шоста статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (частина 10 статті 14 Дисциплінарного статуту).

Суд зазначає, що до позивача застосовано вид дисциплінарного стягнення - зауваження.

Відповідно до частин першої та другої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Згідно з частиною дев`ятою статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право:

1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи;

3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

За рішенням керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. У такому разі поліцейський, який притягається до відповідальності, у письмовій формі не пізніше ніж за три дні повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією (частина десята статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807 (далі - Порядок №893).

Відповідно до пункту першого розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків (пункт перший розділу V Порядку №893).

Відповідно до пункту четвертого розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції службове розслідування має встановити:

- наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно- правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

- обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

- відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

- вид і розмір заподіяної шкоди;

- причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктами першим та другим розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Пунктом 1 розділу VII Порядку проведення службових розслідувань встановлено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Отже, службове розслідування обов`язково повинно передувати притягненню до дисциплінарної відповідальності працівників поліції.

Також, в силу положень частини першої статті 64 Закону №580-VІІІ особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Аналіз тексту Присяги поліцейського є підставою для висновку, що в основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівник поліції покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх невиконання.

Відповідно до статті 37 Закону України "Про запобігання корупції", Закону України "Про Національну поліцію", з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України Наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, зареєстрованим в Міністерстві юстиції 06 грудня 2016 р. за № 1576/29706, затверджені Правила етичної поведінки поліцейських.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України "Про Національну поліцію", «Про запобігання корупції" та іншими актами законодавства України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Отже, законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку.

У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Отже, дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується до поліцейського, винного в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського, закріплених у нормативно-правових актах, які регламентують діяльність Національної поліції, зокрема Законі України «Про Національну поліцію», Дисциплінарному статуті Національної поліції України, затвердженому Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», посадових інструкціях, функціональних обов`язках, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів вищестоящих начальників.

Дисциплінарному проступку, як і будь-якому протиправному діянню, притаманна визначена єдність об`єктивних і суб`єктивних ознак, сукупність яких називається складом правопорушення.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Особливе значення при визначенні діяння працівника як дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння вини працівника, під якою розуміється певне психічне ставлення особи до своїх протиправних дій і їхніх шкідливих наслідків.

Суд зазначає, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває в площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення.

Проте свобода розсуду суб`єкта накладення дисциплінарного стягнення під час його обрання не є необмеженою.

Виходячи з положень частини третьої статті 149 КЗпП України та конституційного принципу індивідуальності юридичної відповідальності, дисциплінарне стягнення повинно відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку з урахуванням обставин, за яких він був учинений, і бути співрозмірним заподіяній шкоді.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначено Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» № 5076-VI від 05 липня 2012 року (далі - № 5076-VI).

Згідно з ч. 1 ст. 24 Закону № 5076-VI адвокатський запит - письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правової допомоги клієнту.

До адвокатського запиту додаються посвідчені адвокатом копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, ордера або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Вимагати від адвоката подання разом з адвокатським запитом інших документів забороняється.

Абзацом 1 частини 2 вказаної статті передбачено, що орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.

За приписами частини 3 статті 24 Закону № 5076-VI відмова в наданні інформації на адвокатський запит, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, встановлену законом, крім випадків відмови в наданні інформації з обмеженим доступом.

Аналіз вищенаведених норм права свідчить про те, що адвокат наділений правом звертатися з відповідним адвокатським запитом, зокрема, до органів державної влади, а останні зобов`язані надати відповіді на поставлені в адвокатському запиті питання та, за необхідності, надати відповідну інформацію.

Як встановлено судом, пунктом 1 оскаржуваного наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 09.11.2020 №653 за порушення службової дисципліни, вимог статей 8, 11, 18, 64 Закону України «Про національну поліцію», статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за №2337-VІІІ, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, та ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що виразилося у не наданні відповіді на адвокатський запит у визначений законодавством термін, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення зауваження (а.с.83-84).

Наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 09.11.2020 №653 видано на підставі Висновку службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області, затвердженого начальником ГУНП в Київській області 21.10.2020.

Так, зі змісту Висновку службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області, затвердженого начальником ГУНП в Київській області 21.10.2020, вбачається, що до Головного управління НП в Київській області 22.09.2020 надійшов лист адвоката Анісімова О.Ю. від 22.09.2020 №А-639 с/к в інтересах ОСОБА_4 щодо можливих неправомірних дій окремих працівників Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області, які виразилися у не наданні відповіді на адвокатський запит Анісімова О.Ю. від 18.08.2020.

Під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що адвокатський запит Анісімова О.Ю. від 18.08.2020 щодо надання інформації по кримінальному провадженню, відомості щодо якого внесено до ЄРДР за №0000292 від 11.04.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 254 КК України, зареєстрований у Києво-Святошинському ВП ГУ від 20.08.2020 за вх.№366аз, та 21.08.2020 заступником начальника відділу поліції - начальником слідчого відділу Києво-Святошинського ВП ГУ капітаном поліції ОСОБА_5 виконання вищевказаного запиту було доручено начальнику відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Києво-Святошинсткого ВП ГУНП в Київській області майору поліції ОСОБА_1 .

За результатами розгляду адвокатського запиту Анісімова О.Ю. від 18.08.2020 щодо надання інформації по кримінальному провадженню, відомості щодо якого внесено до ЄРДР за №0000292 від 11.04.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 254 КК України, ОСОБА_1 було підготовлено та надіслано відповідь 14.09.2020 за вих. №12525, своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги ч. 2 ст. 24 Закону України «Про адвокатську діяльність» у частині надання відповіді не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання адвокатського запиту, який вважається отриманим 20.08.2020.

Опитаний ОСОБА_1 повідомив, що дане кримінальне провадження на даний час перебуває на експертизі. У кримінальному провадженні ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.03.2020 (справа №369/3839/20) накладено арешт. Рішенням Київського апеляційного суду рішення слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26.03.2020 (справа №369/3839/20) залишено без змін. Клопотання адвоката ОСОБА_1 фактично отримав в канцелярії 14.09.2020 і в той же день підготував відповідь вих.№12525 від 14.09.2020.

У ході проведення службового розслідування, отримана службова характеристика начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Києво-Святошинського ВП Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_1 , відповідально до якої за період служби та в займаній посаді ОСОБА_1 зарекомендував себе позитивно. До виконання службових обов`язків ставиться сумлінно. Підготовлений, професійно грамотний, ініціативний працівник. У складній обстановці орієнтується розсудливо, рішення приймає обдумано. Відзначається витримкою та цілеспрямованістю, умінням довести розпочату роботу до логічного завершення.

Аналізуючи матеріали службового розслідування, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що інформація, викладена у листі адвоката Анісімова О.Ю. від 22.09.2020 №А-639 с/к в інтересах ОСОБА_4 щодо можливих неправомірних дій окремих працівників Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області, які виразилися у не наданні відповіді на адвокатський запит Анісімова О.Ю. від 18.08.2020, знайшла своє підтвердження у частині порушення Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ОСОБА_1 , що виразилося у не наданні відповіді на адвокатський запит у визначений законодавством термін.

У зв`язку з чим дисциплінарна комісія констатувала, що у діях начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Києво-Святошинського ВП Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_1 вбачаються порушення вимог ст.ст. 8, 11, 18, 64 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за №2337-VІІІ, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, та ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що виразилося у не наданні відповіді на адвокатський запит у визначений законодавством термін.

За порушення службової дисципліни, вимог ст.ст. 8, 11, 18, 64 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за №2337-VІІІ, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, та ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що виразилося у не наданні відповіді на адвокатський запит у визначений законодавством термін, начальнику відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Києво-Святошинського ВП Головного управління Національної поліції в Київській області майору поліції ОСОБА_1 дисциплінарна комісія вважає за необхідне оголосити зауваження.

Дослідивши зміст Висновку службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області, затвердженого начальником ГУНП в Київській області 21.10.2020, на підставі якого ГУ НП в Київській області видано оскаржуваний наказ в частині, що стосується позивача, судом встановлено, що службове розслідування проведено поверхово, при неповному з`ясуванні обставин, які слугували не наданню відповіді на адвокатський запит Анісімова О.Ю. від 18.08.2020 у визначений законодавством термін, без належного з`ясування питання щодо наявності вини особи, в діях якої встановлено порушення службової дисципліни, виходячи з такого.

Як вбачається з копії адвокатського запиту Анісімова О.Ю. в інтересах ОСОБА_4 від 18.08.2020 щодо надання інформації по кримінальному провадженню №0000292 від 11.04.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 254 КК України, зареєстрованого у Києво-Святошинському ВП ГУ 20.08.2020 за вх.№366аз, заступником начальника відділу поліції - начальником слідчого відділу Києво-Святошинського ВП ГУ капітаном поліції ОСОБА_5 . 21.08.2020 виконання вищевказаного запиту було доручено ОСОБА_1 , про що свідчить резолюція ОСОБА_5 у верхньому лівому куті запиту (а.с.65).

Відповідно до листка тимчасової непрацездатності серії АДЮ №967251, виданого КНП «Вишнівська міська лікарня», ОСОБА_1 з 20 серпня 2020 року по 25 серпня 2020 року був увільнений від роботи у зв`язку з хворобою, стати до роботи - 26 серпня 2020 року (а.с.128).

Таким чином в період з 20 по 25 серпня 2020 року включно ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці і не виконував службових обов`язків у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, що відповідачем не заперечувалось.

Суд зазначає, що даний факт службовим розслідуванням не встановлювався і не оцінювався. На питання суду про те, чому службовим розслідуванням не встановлено та не надано оцінки факту перебування позивача на лікарняному з 20 по 25 серпня 2020 року, суду представником відповідача пояснено, що дисциплінарній комісії про даний факт відомо не було.

У той же час, згідно з витягом з Журналу вхідної кореспонденції Слідчого відділу Києво-Святошинському ВП ГУ НП в Київській області вбачається, що адвокатський запит Анісімова О.Ю. від 18.08.2020 ОСОБА_1 як виконавцем отримано 14.09.2020, що підтверджується його особистим підписом із проставленням дати отримання запиту (а.с.85).

Суд зазначає, що службовим розслідуванням не встановлювалося і не оцінювалося питання про те, чому адвокатський запит Анісімова О.Ю. від 18.08.2020 був отриманий ОСОБА_1 як виконавцем тільки 14.09.2020 і де цей адвокатський запит перебував у період часу з 20.08.2020 по 13.09.2020. Представник відповідача також не зміг відповісти на дане питання суду, припустивши, що даний запит був переданий ОСОБА_1 в день резолюції керівника, тобто 21.08.2020, проте доказів, які б цей факт підтверджували не надав.

Крім того, судом у судовому засіданні 18.03.2021 позивач за його згодою був допитаний в якості свідка, будучи попередженим судом про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивих показань.

Так, допитаний у судовому засіданні 18.03.2021 в якості свідка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пояснив суду, що працював на різних посадах з 2005 року по 2014 рік в органах внутрішніх справ, тому обізнаний із обов`язками щодо проведення службового розслідування. В даному випадку, на думку позивача, службове розслідування щодо не надання відповіді на адвокатський запит у визначений законодавством термін проведено поверхово і неповно, зокрема, дисциплінарною комісією не досліджено, де знаходився адвокатський запит Анісімова О.Ю. , який вважається отриманим Головним управлінням НП 20.08.2020, у період з 20.08.2020 по 14.09.2020, для підтвердження або спростування вини позивача.

Позивач суду пояснив, що у період з 20.08.2020 по 25.08.2020 він був відсутній на робочому місці у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, перебував офіційно на лікарняному, і 26.08.2020 став до роботи. Проте дисциплінарною комісією даний факт не досліджувався, лікарняний лист позивача за період з 20.08.2020 по 25.08.2020 до матеріалів службового розслідування долучений не був. Позивач повідомив, що у зв`язку з тим, що він у період з 20.08.2020 по 25.08.2020 був відсутній на роботі, про існування адвокатського запиту, виконання якого ОСОБА_5 розписано на позивача, йому було не відомо та його не повідомлено. Лише 14.09.2020 позивач дізнався про адвокатський запит Анісімова О.Ю. від 18.08.2020 та про те, що виконавцем даного запиту визначено позивача, отримавши даний запит в канцелярії, про що розписався 14.09.2020 про отримання запиту в Журналі вхідної кореспонденції, який перебуває у Слідчому відділі Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області за адресою: м. Боярка, вул. Хрещатик, 88. На запиті була наявна резолюція ОСОБА_5 від 21.08.2020. В день отримання адвокатського запиту 14.09.2020 позивач підготував відповідь, віддавши її на реєстрацію в канцелярію Києво-Святошинського ВП. Після цього позивач підійшов в канцелярію Слідчого відділу Києво-Святошинського ВП і в Журналі вхідної кореспонденції в графі «про виконання» нагадав працівникам канцелярії про необхідність проставлення відповідної відмітки. Позивач наголосив, що проставив підпис в графі « 7» про отримання адвокатського запиту саме 14.09.2020. Також повідомив, що відмітку про виконання він не ставив, оскільки таку відмітку проставляє працівник канцелярії відділу поліції.

Таким чином, допитаний у судовому засіданні позивач в якості свідка підтвердив, що у період надходження адвокатського запиту Анісімова О.Ю. від 18.08.2020, зареєстрованого у Києво-Святошинському ВП ГУ 20.08.2020 за вх.№366аз, він був відсутній на робочому місці у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, а саме у період з 20.08.2020 по 25.08.2020 перебував на лікарняному, та про надходження адвокатського запиту та визначення його виконавцем позивачу стало відомо лише 14.09.2020, що підтверджується його підписом в Журналі вхідної кореспонденції канцелярії відділу поліції про отримання для виконання даного адвокатського запиту.

Відповідач, заперечуючи проти доводів позивача, у судовому засіданні та у письмових поясненнях від 18.03.2021, наявних в матеріалах справи, наполягав на правомірності висновків службового розслідування.

Так, представник відповідача пояснив, що до Головного управління НП в Київській області 22.09.2020 надійшов лист адвоката Анісімова О.Ю. від 22.09.2020 №А-639 с/к в інтересах ОСОБА_4 щодо можливих неправомірних дій окремих працівників Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області, які виразилися у не наданні відповіді на адвокатський запит Анісімова О.Ю. від 18.08.2020. Під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що адвокатський запит зареєстрований у Києво-Святошинському ВП ГУ від 20.08.2020 за вх.№366аз, та 21.08.2020 заступником начальника відділу поліції - начальником слідчого відділу Києво-Святошинського ВП ГУ капітаном поліції ОСОБА_5 виконання вищевказаного запиту було доручено начальнику відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Києво-Святошинсткого ВП ГУНП в Київській області майору поліції ОСОБА_1 . За результатами розгляду адвокатського запиту ОСОБА_1 було підготовлено та надіслано відповідь 14.09.2020 за вих. №12525. Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги ч. 2 ст. 24 Закону України «Про адвокатську діяльність» у частині надання відповіді не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання адвокатського запиту, який вважається отриманим 20.08.2020. Таким чином, представником ГУ НП в Київській області наголошено на тому, що інформація, викладена у листі адвоката Анісімова О.Ю. від 22.09.2020 №А-639 с/к в інтересах ОСОБА_4 щодо можливих неправомірних дій окремих працівників Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області, які виразилися у не наданні відповіді на адвокатський запит Анісімова О.Ю. від 18.08.2020, знайшла своє підтвердження у частині порушення Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» у визначений законодавством термін. За порушення вимог ст.ст. 8, 11, 18, 64 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за №2337-VІІІ, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, та ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що виразилося у не наданні відповіді на адвокатський запит у визначений законодавством термін, до ОСОБА_1 правомірно застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

Разом з тим, суд такими доводами відповідача не переконаний та зазначає, що ані зі змісту висновку службового розслідування від 21.10.2020, ані з пояснень представника відповідача не вбачається, що комісією було повно встановлено обставини щодо не надання відповіді на адвокатський запит у визначений законодавством термін його виконавцем, зокрема, де саме перебував адвокатський запит Анісімова О.Ю. від 18.08.2020 у період з 21.08.2020 по 14.09.2020; з яких причин ОСОБА_1 не вручено адвокатський запит як виконавцю 21.08.2020 після накладення резолюції заступника начальника відділу поліції - начальником слідчого відділу Києво-Святошинського ВП ГУ капітаном поліції ОСОБА_5 , а лише 14.09.2020; чи був присутній ОСОБА_1 на робочому місці у період з 20.08.2020 по 25.08.2020; якщо позивач був відсутній на робочому місці, то з якої причини; не долучено до матеріалів службового розслідування листок непрацездатності ОСОБА_1 за вказаний період, про наявність якого свідчать матеріали справи.

Суд акцентує увагу на тому, що службовим розслідуванням взагалі не встановлено, коли саме позивачем був отриманий адвокатський запит Анісімова О.Ю. від 18.08.2020, як і не надано оцінки поясненням позивача про те, що цей адвокатський запит він отримав тільки 14.09.2020 і цього ж дня одразу підготував та надав відповідь на нього.

При цьому, ухвалою суду від 02.03.2021 судом було витребувано від відповідача, зокрема письмові пояснення про те, де перебував адвокатський запит Анісімова Олега Юрійовича з 21.08.2020 по 14.09.2020; та в чому полягає вина позивача при вчиненні дисциплінарного проступку, проте вимоги ухвали суду від 02.03.2021 відповідачем не виконано, витребувані докази не надано.

Водночас, адміністративний суд у силу вимог частини другої статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Встановлені судом обставини справи свідчать про відсутність повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку під час службового розслідування, невстановлення причин і умов його вчинення, не з`ясування питання про наявність вини саме позивача у скоєнні дисциплінарного проступку, що ставить під сумнів сам факт наявності складу дисциплінарного проступку в діянні поліцейського.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що в діях позивача відсутній склад дисциплінарного проступку, а саме порушення службової дисципліни, вимог ст.ст. 8, 11, 18, 64 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за №2337-VІІІ, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179.

За таких обставин суд дійшов висновку, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відбулося без повного з`ясування всіх обставин, з порушенням порядку, передбаченого для проведення службового розслідування та без встановлення причинно- наслідкового зв`язку між винною поведінкою та наслідками у вигляді порушення строку розгляду адвокатського запиту.

Приймаючи до уваги, що адвокатський запит Анісімова Олега Юрійовича від 18.08.2020 був отриманий позивачем тільки 14.09.2020 та не з`ясування під час службового розслідування обставин того, де перебував цей адвокатський запит до моменту отримання його позивачем, виключають факт наявності вини позивача у наданні відповіді на вказаний адвокатський запит із порушенням строку, передбаченого абзацом 1 частини 2 статті 24 Закону № 5076-VI.

Враховуючи викладене, вимога про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 09.11.2020 №653 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області" в частині застосування дисциплінарного стягнення до начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Києво-Святошинського ВП Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_1 у вигляді оголошення зауваження є обґрунтованою, а позов підлягає задоволенню.

Частиною першою статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а частиною першою статті 77 КАС України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частина друга статті 77 КАС України визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На виконання цих вимог відповідач як суб`єкт владних повноважень, не надав суду належних доказів, які б свідчили про правомірність прийняття ним оспорюваного наказу.

У той же час, позивач довів обґрунтованість позовних вимог належними, допустимими та достатніми доказами.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як встановлено судом, позивачем за подання даного адміністративного позову сплачено судовий збір у розмірі 908,00 грн. згідно з квитанцією №1217 від 05.01.2021 (а.с.20), який підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача.

У судовому засіданні 18.03.2021 проголошено вступну та резолютивну частину рішення, повний текст рішення складено 25.03.2021.

Керуючись статтями 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в :

1. Адміністративний позов задовольнити у повному обсязі.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 09.11.2020 №653 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області" в частині застосування дисциплінарного стягнення до начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Києво-Святошинського ВП Головного управління Національної поліції в Київській області майора поліції ОСОБА_1 у вигляді оголошення зауваження.

3. Стягнути з Головного управління Національної поліції в Київській області (ідентифікаційний код 40108616, місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 15) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) судовий збір у розмірі 908,00 грн. (дев`ятсот вісім грн. 00 коп.).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Кушнова А.О.