Справа № 200/3020/21-а
Суддя: Толстолуцька М.М.
Дата ухвалення: 2021-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 березня 2021 р. Справа №200/3020/21-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Толстолуцька М.М., розглянувши матеріали позовної заяви Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області (; 87547, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Митрополитська, буд. 175) до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕЙТ-СЕРВІС» (; 84200, Донецька область, м. Дружківка, вул. Свободи, буд. 5) про застосування заходів реагування,-

УСТАНОВИВ:

Позивач, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області звернулося до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕЙТ-СЕРВІС», в якому просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи багатопаливної автомобільної заправної станції з автогазозаправним пунктом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕЙТ-СЕРВІС», розташованої за адресою: Донецька область, м. Дружківка, вул. Свободи, 5 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки; встановити у судовому рішенні спосіб і порядок його виконання шляхом зобов`язання директора Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕЙТ-СЕРВІС» зупинити експлуатацію багатопаливної автомобільної заправної станції з завтогазозаправним пунктом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕЙТ-СЕРВІС», розташованої за адресою: Донецька область, м. Дружківка, вул. Свободи, 5 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Згідно з ч. 8 ст. 160 КАС України встановлено, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У позовній заяві не зазначено підстав звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Всупереч наведеного законодавчого припису позивачем не додано до позовної заяви документу про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документу, який би підтверджував його звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позовна заява має бути залишена без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI Про судовий збір передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову: немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб на 1 січня 2021 року установлено в розмірі 2270 гривень, про що зазначено в ст. 7 Закону України від 15 грудня 2020 року № 1082-IX «Про Державний бюджет України на 2021 рік».

Позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі.

В заявленому клопотанні позивач посилається на постанову Великої палати Верховного суду по справі № 0940/2276/18 від 14 січня 2021 року.

Статтею 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо сплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі.

Верховний Суд у постанові від 6 березня 2019 року у справі № 805/1248/18-а зазначив, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.

Визначення майнового стану сторони є оціночним критерієм та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо, залежно від рівня майнового стану, сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Проте позивачем не надано доказів відсутності коштів для сплати судового збору.

При цьому, у преамбулі Закону України «Про судовий збір» зазначено, що цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відтак, передбачене частиною 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України право суду, враховуючи майновий стан сторони, зменшити розмір належних до сплати судових витрат чи звільнити від їх сплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк, реалізується з урахуванням положень статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Отже наведеними правовими нормами КАС України та Закону України «Про судовий збір» встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема звільнити останню від сплати судового збору.

Зазначені правові норми про право суду, ураховуючи майновий стан сторони, зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк слід застосовувати з урахуванням мети адміністративного судочинства - ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Саме для досягнення цієї мети законом створено сприятливі умови для доступу до суду осіб, які вважають, що їх права порушено.

Отже, ст. 8 Закону України "Про судовий збір" у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 133 КАС України не можуть бути правовою підставою для зменшення розміру належних до оплати судових витрат чи звільнення від їх оплати повністю або частково, чи відстрочення або розстрочення сплати судових витрат суб`єктів владних повноважень.

Наведене відповідає висновкам Верховного Суду, які викладені в постанові від 25.04.2018 у справі № 348/2208/15-а.

Суд вважає безпідставним посилання позивача на постанову Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18. У вказаному судовому рішенні зазначено, що «юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату. Крім того, із наведеного убачається, що прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи у тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору».

Але суд звертає увагу на те, що позивач подав адміністративний позов немайнового характеру як суб`єкт владних повноважень. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18 відсутні висновки щодо можливості надання судом відстрочення сплати судового збору суб`єкту владних повноважень.

Щодо посилань скаржника на Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, то суд вважає за необхідне зазначити, що Конвенція має на меті захист прав людини, а не державних органів. Тому недоречно посилатися на Конвенцію та практику її застосування для обґрунтування захисту державних інтересів.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, шляхом сплати судового збору у розмірі 2 270,00 грн. судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру судового збору (платіжні реквізити для перерахування судового збору: отримувач коштів Донецьке ГУК/Слов`янська МТГ/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37967785; Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA4005658; код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа)) та надання до суду оригіналу квитанції про сплату судового збору відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір».

Частиною 3 ст. 169 КАС України передбачено, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Також суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, про що зазначено в п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Керуючись ст. ст. 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області про відстрочення сплати судового збору залишити без задоволення.

Позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕЙТ-СЕРВІС» про застосування заходів реагування - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви 5 (п`ять) днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя М.М. Толстолуцька