Справа № 380/2550/20
Суддя: Святецький Віктор Валентинович
Дата ухвалення: 2021-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2021 рокуЛьвівСправа № 380/2550/20 пров. № А/857/15516/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Святецького В.В.,

суддів: Довгополова О.М., Гудима Л.Я.,

за участю секретаря судового засідання: Хітрень О.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2020 року у справі №380/2550/20 (головуючий суддя Гулик А.Г., час ухвалення 16 год. 59 хв., м. Львів, повний текст рішення складений 20 листопада 2020 року) за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними і скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середньомісячного грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В :

31 березня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив: а) визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області від 03.06.2019 року №1778 ,,Про застосування дисциплінарних стягнень до працівників Стрийського ВП ГУНП в частині застосування до старшого слідчого СВ Стрийського ВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення звільнення зі служби в поліції;

б) визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 21.06.2019 року №369о/с ,,По особовому складу про звільнення зі служби в поліції старшого слідчого СВ Стрийського ВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 з 21.06.2019 року;

в) поновити ОСОБА_1 на службі в Національній поліції на посаді старшого слідчого СВ Стрийського ВП ГУНП у Львівській області з 22.06.2019 року;

г) стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь ОСОБА_1 середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 22.06.2019 року по день фактичного поновлення на службі в Національній поліції на посаді старшого слідчого СВ Стрийського ВП ГУНП у Львівській області.

Позовні вимоги мотивовані тим, що при звільненні позивача порушена відповідна процедура. Так, позивача не ознайомили з наказом про застосування дисциплінарного стягнення від 03.06.2019 року №1778 та висновком службового розслідування, що став підставою для його притягнення до дисциплінарної відповідальності відповідно до наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області від 03.06.2019 № 1778.

Враховуючи наведене, він (позивач) не може детально обґрунтувати протиправність дій відповідача до отримання зазначених документів. Також ОСОБА_1 подав до суду відповідь на відзив та письмові пояснення, в яких спростовував доводи відповідача щодо порушення ним наказу ГУНП у Львівській області від 10.08.2016 року №1863 ,,Про затвердження внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців, працівників поліції ГУНП у Львівській області.

Крім того, позивач акцентував увагу суду на тому, що факт відсутності державного службовця на робочому місці підтверджується відповідним актом. Проте, у матеріалах службового розслідування немає посилання на Акт про відсутність ОСОБА_1 на робочому місці 25.04.2019 року.

Рішенням від 18 листопада 2020 року Львівський окружний адміністративний суд у задоволенні позовних вимог відмовив в повному обсязі.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, оскільки вважає, що приймаючи оскаржене рішення суд неповно з`ясував обставин, що мають значення для справи, обставини, які суд першої інстанції вважає встановленими, не доведені належними та допустимими доказами, а також допустив порушення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Свою апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що фактично у висновку службового розслідування наведені обставини, які встановлені досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні та викладені в повідомленні про підозру у вчиненні кримінального правопорушення. При цьому, у висновку службового розслідування не міститься обставин про вчинення ним дисциплінарного проступку.

За таких обставин, позивач вважає протиправними дії відповідача та оскаржені накази про притягнення його до дисциплінарної відповідальності , а тому просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги повністю.

ГУ НП у Львівській області подало відзив на апеляційну скаргу, в якому обґрунтовує правомірність оскарженого позивачем рішення суду першої інстанції та просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Представник позивача в судовому засіданні апеляційного суду підтримав вимоги апеляційної скарги та просить задовольнити їх в повному обсязі.

Представник відповідача заперечив вимоги апеляційної скарги за їх безпідставності та просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, апеляційний суд вважає, що скарга належить до задоволення з таких підстав.

Суд першої інстанції встановив та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 працював на посаді старшого слідчого СВ Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області.

Проведеним на підставі наказу ГУ НП у Львівській області №1375 від 26.04.2019 року ,,Про призначення службового розслідування службовим розслідуванням встановлено, що 25.04.2019 року до ГУ НП у Львівській області надійшла інформація про те, що цього ж дня біля 16:00 на вул. Галицькій у м. Стрий співробітники СП БКЗО УСБУ у Львівській області та ТУ ДБР, розташованого у м. Львові, в межах кримінального провадження №0000358, розпочатого 19.04.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, затримали старшого слідчого СВ Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 .

У ході проведення службового розслідування встановлено, що старший слідчий СВ Стрийського ВП ГУ НП у Львівській області капітан поліції ОСОБА_1 25.04.2019 року, перебуваючи на службі, самовільно, без погодження керівництва підрозділу, залишив місце несення служби приміщення Стрийського ВП. При цьому приміщення позивач залишив із питань, які не стосуються виконання службових обов`язків, а саме: для зустрічі із гр. ОСОБА_2 , який проходив як свідок по матеріалах кримінального провадження №0001668, яке знаходилось у провадженні ОСОБА_1 , з метою отримання неправомірної вигоди від останнього. При цьому ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці більше двох з половиною годин, чим грубо порушив вимоги наказу ГУ НП у Львівській області від 10.08.2016 року №1863 ,,Про затвердження внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців, працівників поліції ГУНП у Львівській області, Присягу поліцейського, основні обов`язки поліцейського, передбачені ст.18 Закону України ,,Про Національну поліцію щодо неухильного дотримання положень Конституції України, Законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, п.5 розд. 1, п. 1 розд. 2 Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №1179, ч.1, 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

26.04.2019 ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України.

Із змісту повідомлення про підозру видно, що ОСОБА_1 , працюючи на посаді старшого слідчого СВ Стрийського ВП ГУНП у Львівській області, висловив прохання надати та одержав неправомірну вигоду для себе за вчинення в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням службового становища, за наступних обставин. 04.12.2018 року до ЄДРДР за №0001668 внесені відомості за фактом збуту наркотичних та психотропних речовин, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. У межах розслідування вказаного кримінального провадження позивач проводив обшук в гаражному приміщенні № НОМЕР_1 гаражного кооперативу ,,Імені Нижанківського, який перебуває у користуванні гр. ОСОБА_2 , та виявив і вилучив п`ять полімерних пакетів з порошкоподібною речовиною білого кольору з характерним специфічним запахом, яка за своїми ознаками схожа на ,,Амфетамін. В подальшому 17.04.2019 року ОСОБА_1 повідомив гр. ОСОБА_2 про можливість не притягнення його до кримінальної відповідальності у разі надання йому неправомірної вигоди в сумі 2000 доларів США. 25.04.2019 позивач отримав вказану неправомірну вигоду за непритягнення гр. ОСОБА_2 до кримінальної відповідальності.

Ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 26.04.2019 року ОСОБА_1 відсторонений від займаної посади строком до 25.06.2019 року включно.

Ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 06.08.2019 року строк відсторонення ОСОБА_1 від займаної посади продовжено до 20.09.2019 року включно.

Відповідно до п. 1 наказу ГУ НП у Львівській області від 03.06.2019 року №1778 ,,Про накладення дисциплінарних стягнень на працівників Стрийського ВП ГУНП у Львівській області за грубе порушення службової дисципліни, вимог ст. 18 Закону України ,,Про Національну поліцію щодо неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, ч. 1, 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, вимоги п. 5 розділу І, п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179 та наказу ГУНП у Львівській області від 10.08.2016 року №1863 ,,Про затвердження внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців, працівників поліції ГУНП у Львівській області на старшого слідчого відділення Стрийського відділу поліції ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 накладене дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУ НП у Львівській області №369 о/с від 21.06.2019 року ,,По особовому складу капітан поліції ОСОБА_1 , старший слідчий слідчого відділення Стрийського відділу поліції ГУНП у Львівській області, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України ,,Про Національну поліцію звільнений із служби в поліції з 21.06.2019 року.

Не погодившись з такими рішеннями відповідача та вважаючи їх протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи в задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивач жодним чином не спростував викладені в матеріалах службового розслідування факти вчиненого ним правопорушення, а тому відсутність акта про відсутність на робочому місці не спростовує цих фактів та не може бути достатньою підставою для звільнення позивача від дисциплінарної відповідальності.

Такі висновки суду першої інстанції, на думку колегії суддів, не відповідають фактичним обставинам справи, нормам матеріального права та є помилковими, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначені Законом України від 02.07.2015 № 580-VIII ,,Про Національну поліцію, який набув чинності 07.11.2015 року (далі Закон № 580-VIII ).

У відповідності до пунктів 1, 2 ст. 18 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ст. 19 Закону № 580).

Згідно із ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337- VIII (далі Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України ,,Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського, зокрема, знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ст. 11 Дисциплінарного статуту).

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок №893).

Як встановлено пунктом 2 розділу IV Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України ,,Про захист персональних даних, ,,Про державну таємницю та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п. 5 розділу IV Порядку № 893).

Пунктом 1 розділу V Порядку № 893 передбачено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно із п. 4 розділу V Порядку № 893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Отже, мета службового розслідування полягає в тому, щоб повно, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника НП і його ставлення до вчиненого.

Зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу (п. 1 розділу V Порядку).

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Також наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179 затверджені Правила етичної поведінки поліцейських, відповідно до яких під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:

- неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

- професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

- поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України;

- у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків;

- неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України Про Національну поліцію, Про запобігання корупції та іншими актами законодавства України;

- виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку;

- поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати;

- контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку;

- мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу;

- дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики;

- зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

- інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

З висновку службового розслідування, проведеного за фактом грубого порушення службової дисципліни окремими працівниками Стрийського ВП ГУНП у Львівській області, затвердженого наказом начальника ГУНП у Львівській області від 15.05.2019 року, колегія суддів вбачає, що 25.04.2019 року біля 16:00 на вул. Галицькій у м. Стрий, співробітники СП БКЗО УСБУ у Львівській області та ТУ ДБР розташованого у м. Львові, в межах кримінального провадження №0000358, розпочатого 19.04.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, затримали старшого слідчого СВ Стрийського ВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 . На момент затримання ОСОБА_1 пересувався на автомобілі ,,Volkswagen Passat д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням його дружини ОСОБА_3 . На момент затримання капітан поліції ОСОБА_1 перебував на службі згідно з внутрішнім розпорядком дня, у цивільному одязі, без вогнепальної зброї.

У свою чергу в оскарженому наказі зазначено виключно інформацію з кримінального провадження і взагалі немає посилань на обставини, встановлені під час службового розслідування.

Притягнення особи до кримінальної відповідальності згідно з обвинувальним вироком суду є самостійною підставою для звільнення зі служби в поліції, тоді як для звільнення у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення недостатньо одного факту відкриття кримінального провадження, а необхідним є підтвердження службовим розслідуванням відповідних обставин.

Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі №817/1218/16.

Крім цього, відповідно до розділу IV Типових правил внутрішнього трудового розпорядку, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 25.03.2016 року №457/28587, державний службовець повідомляє свого безпосереднього керівника про свою відсутність на роботі у письмовій формі, засобами електронного чи телефонного зв`язку або іншим доступним способом. У разі недотримання державним службовцем вимог пункту 1 цього розділу складається акт про відсутність державного службовця на робочому місці.

У разі ненадання державним службовцем доказів поважності причини своєї відсутності на роботі він повинен подати письмові пояснення на ім`я керівника державної служби щодо причин своєї відсутності.

Вимоги цього розділу не застосовуються до державних службовців під час виконання ними завдань за посадою за межами адміністративної будівлі державного органу.

Колегія суддів звертає увагу, що в матеріалах службового розслідування відсутній акт, що посвідчує відсутність позивача на робочому місці 25.04.2019 року протягом більше двох з половиною годин.

Крім цього, в ході проведення службового розслідування відповідачем не було взято письмових пояснень щодо причин своєї відсутності, чим порушено вимоги розділу IV Типових правил внутрішнього трудового розпорядку.

Таким чином, суд дійшов висновку про те, що відповідач не довів правомірності притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за грубе порушення позивачем службової дисципліни, вимог ст. 18 Закону України ,,Про Національну поліцію щодо неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, ч. 1, 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, вимоги п. 5 розділу І, п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179 та наказу ГУНП у Львівській області від 10.08.2016 року №1863 ,,Про затвердження внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців, працівників поліції ГУНП у Львівській області.

Висновки службового розслідування ґрунтуються лише на описі скоєного позивачем діяння, яке було предметом кримінального провадження (отримання неправомірної вигоди). Ознак будь-якого іншого діяння, яке б підпадало під ознаки саме дисциплінарного проступку, та мало б наслідком настання дисциплінарної відповідальності, висновок службового розслідування не містить.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України ,,Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з п. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Європейський Суд з прав людини у рішенні від 07.11.2002 по справі ,,Лавентс проти Латвії зазначив, що пункт 2 статті 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основних свобод вимагає від представників держави - насамперед суддів, що розглядають справу, але й від інших представників органів влади, щоб вони утримувалися від публічних заяв про те, що обвинувачений вчинив правопорушення, яке йому ставлять за вину, доти, доки ця вина не буде офіційно встановлена судом.

У рішенні від 10.02.1995 по справі ,,Аллене де Рібермон проти Франції Європейський Суд з прав людини підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Тобто, сам по собі факт повідомлення ОСОБА_1 про підозру у кримінальному провадженні №0000358 не свідчить про скоєння ним дисциплінарного проступку та порушення Присяги працівника поліції.

За таких обставин колегія суддів дійшла переконання, що оскаржені накази відповідача прийняті за відсутності належних доказів факту вчинення позивачем конкретно визначеного дисциплінарного проступку та без доведення його вини, що є підставою для їх скасування, та поновлення позивача на службі.

З огляду на те, що позивач був протиправно звільнений зі служби, колегія суддів дійшла висновку, що ОСОБА_1 підлягає поновленню на посаді старшого слідчого слідчого відділення Стрийського відділу поліції ГУНП у Львівській області з 22 червня 2019 року.

Згідно з частиною першою статті 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Частиною 2 статті 235 Кодексу законів про працю України передбачено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Пунктом 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.12.1999 року №13 ,,Про практику застосування судами законодавства про оплату праці встановлено, що при визначенні середньої заробітної плати слід виходити з того, що в усіх випадках, коли за чинним законодавством вона зберігається за працівниками підприємств, установ, організацій, це слід робити відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року №100.

Постановою Кабінету Міністрів України №100 від 08.02.1995 року «Про затвердження порядку обчислення середньої заробітної плати» передбачено, що середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана виплата, тобто, що передують дню звільнення працівника з роботи.

Пунктом 8 Порядку №100 встановлено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Із довідки Головного управління Національної поліції у Львівській області позивачу був нарахований дохід за квітень 2019 року 13 533 грн. 71 коп., за травень 2019 року 4 184 грн. 53 коп., тобто загальна сума доходу за останні два місяці перед звільненням становила 17 718 грн. 24 коп.

При цьому, середньоденний заробіток позивача за 1 день складає 432 грн. 15 коп. (17 718 грн. 24 коп. / 41 робочий день).

Таким чином, втрачений заробіток за час вимушеного прогулу становить 183 663 грн. 75 коп. (432 грн. 15 коп. х 425 робочих дні вимушеного прогулу), який слід стягнути з відповідача - Головного управління Національної поліції у Львівській області.

Відповідно до пунктів 2, 3 частини 1 статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць та поновлення на посаді у відносинах публічної служби. Отже, постанову суду в частині поновлення позивача на посаді та стягнення з відповідача на користь позивача грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць слід звернути до негайного виконання.

Аналізуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, відтак адміністративний позов підлягає задоволенню.

Суд першої інстанції не звернув на вказані обставини належної уваги, не дав їм відповідної правової оцінки, а тому дійшов передчасного висновку щодо доведеності вчинення позивачем дисциплінарного проступку та правомірності його звільнення.

В силу приписів ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд дійшов висновку про недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, а тому визнає правильним скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог.

Керуючись ч.3 ст. 243, ст. 310, п.2 ч. 1 ст.315, ст. ст. 317, 321, 322 , 325, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 18 листопада 2020 року у справі №380/2550/20 скасувати та прийняти постанову, якою адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області від 03.06.2019 року №1778 ,,Про застосування дисциплінарних стягнень до працівників Стрийського ВП ГУНП про застосування до старшого слідчого СВ Стрийського ВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення звільнення зі служби в поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 21.06.2019 року №369о/с ,,По особовому складу про звільнення зі служби в поліції старшого слідчого СВ Стрийського ВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 з 21.06.2019 року.

Поновити ОСОБА_1 на службі в Національній поліції на посаді старшого слідчого СВ Стрийського ВП ГУНП у Львівській області з 22.06.2019 року.

Стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області (пл. Генерала Григоренка, 3, м. Львів, 79007, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 22.06.2019 року по 02.03.2021 року в розмірі 183 663 (сто вісімдесят три тисячі шістсот шістдесят три) гривні 75 коп.

Постанову в частині поновлення на службі та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з розрахунку за один місяць допустити до негайного виконання.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя В. В. Святецький
судді Л. Я. Гудим
О. М. Довгополов
У зв`язку з перебування судді Довгополова О.М. у черговій відпустці з 04 березня до 23 березня 2021 року включно постанова в повному обсязі складена та підписана 24 березня 2021 року.