Справа № 440/4033/20
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2021-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

23 березня 2021 року
Київ
справа №440/4033/20
адміністративне провадження №К/9901/5585/21

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Губської О.А., перевіривши заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , про роз`яснення ухвали Касаційного адміністративного суду у справі №440/4033/20 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії,
в с т а н о в и в :
Верховний Суд ухвалою від 10 березня 2021 року відмовив у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 02 листопада 2020 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 09 лютого 2021 року у справі №440/4033/20 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії.
22 березня 2021 року на електронну пошту суду касаційної інстанції надійшла заява ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , про роз`яснення ухвали Касаційного адміністративного суду.
Перевіривши матеріали вказаної заяви, Суд зазначає таке.
Частиною другою статті 166 КАС України передбачено, що заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.
Відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.
Відповідно до частини третьої статті 166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом.
Частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України встановлено, що документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
В свою чергу підпунктом 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України визначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
Разом із тим, на час звернення скаржника до Верховного Суду із вказаною заявою Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не розпочала роботу.
На підставі наказу Державної судової адміністрації від 01 червня 2020 року №247 «Про запровадження в дослідну експлуатацію систем «Електронний суд» та «Електронний кабінет»» з 01 червня 2020 року у Касаційному адміністративному суді запроваджено в дослідну експлуатацію систему «Електронний суд», під час якої Касаційному адміністративному суду та учасникам процесу слід дотримуватись вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №30 у відповідній редакції в частині функціонування даних підсистем.
Таким чином, надсилання процесуальних документів до Суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.
Отже, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, безумовно є звернення з процесуальними документами в електронній формі, з обов`язковим їхнім скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.
Обмеження, що пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.
Із матеріалів заяви вбачається, що вона надіслана на електронну адресу суду касаційної інстанції, у її графі «Підпис» зазначено представник ОСОБА_1 за довіреністю Ю.Р. Дзундза.
На підтвердження чинності підпису до заяви надано роздруківку протоколу створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 22 березня 2021 року.
Водночас, відомості про формування зазначеної заяви про роз`яснення ухвали Касаційного адміністративного суду у підсистемі «Електронний суд» через Електронний кабінет відсутні, що свідчить про використання заявником непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до Верховного Суду із вказаною заявою.
Крім того, згідно з частиною першою статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.
Частинами першою та другою статті 57 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. У справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність.
За змістом частини першої статті 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи.
Частиною четвертою статті 59 КАС України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України від 05 липня 2012 року №5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі Закон №5076-VI).
Згідно із частиною першою статті 26 Закону №5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
При цьому, ні ордеру, ні довіреності, які підтверджують повноваження Ю.Р. Дзундзи як представника до заяви не додано.
Стаття 167 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.
Частиною другою вказаної статті передбачено, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.
Керуючись статтями 44, 18, 166, 167 Кодексу адміністративного судочинства України,
у х в а л и в :
Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , про роз`яснення ухвали Касаційного адміністративного суду у справі №440/4033/20 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії повернути без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та не може бути оскаржена.
Суддя О.А. Губська