Справа № 497/1462/2020
Суддя: Кодінцева С. В.
Дата ухвалення: 2021-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/1462/2020
Провадження № 2-а/497/1/2021
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 березня 2021 року м. Болград

Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Кодінцевої С.В.,

секретаря судового засідання - Ковтун О.І.,

представника позивача - Байдеріна О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград матеріали цивільної справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області (надалі ДДАБІ в Одеській області) про поновлення строку звернення до суду, визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

28.10.2020 року з Одеського окружного адміністративного суду надійшла адміністративна справа № 420/8931/20 до Болградського районного суду Одеської області.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 08.09.2020 року (а.с.77-79) були роз`єднані позовні вимоги ОСОБА_1 до ДДАБІ в Одеській області, та розділено в окремі провадження вимоги:

- про визнання протиправними дій з проведення позапланової перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва; оформлення її результатів, визнання протиправним та скасування припису від 21.11.2019 року, справа №420/7833/19;

- про визнання протиправною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, справа №420/8931/20;

Згідно ухвали Одеського окружного адміністративного суду від 06 жовтня 2020 року адміністративну справу №420/8931/20 за позовом ОСОБА_1 до ДДАБІ в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови, передано до Болградського районного суду Одеської області за місцем проживання позивача (а.с.93-95).

Згідно адміністративного позову в цій частині, позивач ОСОБА_1 просить:

- поновити пропущений строк на звернення до адміністративного суду з вимогою про визнання протиправною та скасування постанови №256 від 10.12.2019 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Макаруком В.П.;

- визнати постанову №256 від 10.12.2019 року по адміністративній справі від 26.10.2019 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Макаруком В.П. про притягнення його, позивача до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП. противоправною та скасувати її.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на те, що дійсно 13.11.2019 року ним отримано лист ДДАБІ в Одеській області щодо позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 в період з 11.11.2019 року по 22.11.2019 року.

20 листопада 2019 року до нього ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 прибув інспектор ДДАБІ Макарук В.І. з представником Болградської міської ради Одеської області, оглянули будівлю магазину та розташований біля неї навіс, задавши деякі рядові запитання щодо його діяльності, зазначені особи покинули територію магазину. При цьому, жодних документів на підтвердження повноважень та щодо здійснюваної перевірки надано позивачу не було. Головний інспектор Макарук В.І. не надав наказ Департаменту про призначення позапланової перевірки, направлення для проведення позапланового заходу, що є необхідним і обов`язковим етапом для правомірного ініціювання, початку та проведення відповідного заходу контролю.

Після відвідування вказаного об`єкту, головний інспектор ДДАБІ не складав при цьому жодних документів, а ні акту, а ні протоколу, а ні припису, не ознайомлював з ними, і більш того не вручав і не надавав на підпис.

Лише 07.12.2019 року він, ОСОБА_1 отримав поштовий лист ДДАБІ з наявними в ньому документами: акт №ТФПП-0711/3 від 21.11.2019 року, протокол про адміністративне правопорушення від 21.11.2019 року, припис про усунення порушення від 21.11.2019 року і супровідний лист від 28.11.2019 року. У вказаних документах є відмітка про те, що він, позивач відмовився підписувати і отримувати ці документи, з чим позивач категорично не згоден, та стверджує, що інспектор прибував до м.Болград 20.11.2019 року, тоді як документи були складені 21.11.2019 року в м.Одесса, куди позивач не запрошувався, і не був присутнім, та відповідно і не міг бути ознайомлений зі змістом цих документів, які йому були фактично надіслані лише 28.11.2019 року.

В супровідному листі від 28.11.2019 року ДДАБІ було зазначено дату розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення 10.12.2019 року о 12:15 годині.

Він позивач прибув до ДДАБІ до часу призначення та подав клопотання про врахування його заперечень, про прийняття до уваги відомостей і доказів щодо складання адмінкомісією Болградської міської ради Одеської області по виявленому Департаментом факту іншого протоколу №29 від 22.10.2019 року про адміністративне правопорушення за ст.152 КУпАП, про проведення експертизи стосовно можливості віднесення облаштованого навісу до нежитлових капітальних споруд, у зв`язку з ти, що такий навіс не є одноповерховою нежитловою будівлею - не є об`єктом нерухомого майна, про надання додаткового часу для подання висновку судового експерта.

Однак, його позивача клопотання було повністю проігноровано головним інспектором ДДАБІ Макаруком В.П., та після формального розгляду протоколу винесено постанову про визнання його, ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, та накладено штраф у розмірі 8500.00 гривень.

Позивач також вказує на те, що головний інспектор ДДАБІ дійшов помилкового висновку про наявність на території, прилеглій до нежитлової будівлі магазину, належного йому позивачу ОСОБА_1 , іншого об`єкту нерухомого майна - прибудованої до будівлі магазину одноповерхової нежитлової будівлі, яку зведено без дозвільних документів. Будь-яких змістовних аргументів на користь такого твердження Департаментом не наведено, такий висновок ґрунтується виключного на припущеннях. При цьому, аналіз характеристик об`єкту (наявність або відсутність фундаменту, матеріал з якого «збудовані» стіни та покрівля, нарешті площа «будівлі» тощо), які б дозволили стверджувати, що досліджуваний об`єкт є саме нерухомим майном - відсутні.

Однак Порядком №553 та ст.41 Закону України №Про регулювання містобудівної діяльності» посадовим особам Департаменту надано право досліджувати елементи об`єктів як візуальним шляхом, так і в спосіб експертного обстеження конструкцій. З цих підстав, він позивач не погоджується з висновком Департаменту щодо віднесення досліджуваного об`єкту до нерухомого майна, оскільки цей висновок не відповідає дійсності. По твердженню позивача досліджуваний об`єкт є тимчасовою спорудою для провадження господарської діяльності - некапітальним навісом, виконаним з полегшених конструкцій.

А тому те, що Департаментом названо як «одноповерхова нежитлова будівля» не може вважатися нерухомим майном в розумінні положень та приписів Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та інших законодавчих приписів.

З урахуванням таких тверджень позивача, висновки ДДАБІ, наведені в Акті перевірки від 21.11.2019 року, та у подальшому покладені в основу протоколу, оскаржуваної постанови №256, є такими, що не відповідають законодавству України та нормативно-технічним документам, а отже постанова має бути визнана протиправною з подальшим її скасуванням.

Ухвалою від 29.10.2020 року було поновлено позивачу ОСОБА_1 пропущений ним строк для оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення в судовому порядку, відкрито провадження по справі, та призначено до судового розгляду на 09.11.2020 року о 14:00 годині (а.с.107), та відразу ж ухвала була спрямована для відома сторонам на їх електронні адреси, що наявні в матеріалах справи (а.с.108, 109-110).

Ухвалою від 09.11.2020 року в задоволенні клопотання представника відповідача Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про зупинення провадження у справі відмовлено та в зв`язку з неявкою сторін по справі в судове засідання, судовий розгляд справи за цим адміністративним позовом відкладено на 10:00 годину 27 листопада 2020 року.

27.11.2020 року до суду прибув представник позивача - адвокат Байдерін О.А., який підтримав адміністративний позов, наполягав на його задоволенні, надав детальні послідовні пояснення з підстав зазначених в адміністративному позові.

Пояснив про допущені грубі порушення головним інспектором ДДАБІ Макаруком В.П. при здійсненні перевірки, та подальшого складання Акту перевірки, протоколу про адміністративне правопорушення та оскаржуваної постанови, що є підставою для скасування цієї постанови. Також надав обґрунтовані пояснення стосовно висновку головного інспектора ДДАБІ про «наявність на території, прилеглій до нежитлової будівлі магазину, належного позивачу, іншого об`єкту нерухомого майна - прибудованої до будівлі магазину одноповерхової нежитлової будівлі, яку зведено без дозвільних документів». По твердженню представника, ця споруда є тимчасовою, не капітальною, виготовленою з полегшених конструкцій, та відповідно до п.7 Переліку, затвердженого Постановою КМ України від 07.06.2017 року №406, розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності відповідно до ст.28 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» відноситься до робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

За клопотанням представника позивача в зв`язку з необхідністю надання суду експертного висновку по зведеній позивачем споруді, оголошено перерву в судовому розгляді до 10:00 години 30.12.2020 року.

Представник відповідача, будучи двічі повідомленим належним чином про час та місце судового розгляду, до суду не прибув, причини неявки не повідомив, жодних клопотань до суду не подавав, а також письмового відзиву не надсилав.

В зв`язку з чим, суд розпочав судовий розгляд без участі представника відповідача та без наявності письмового відзиву на адміністративний позов.

Лише 08.12.2020 року на адресу суду надійшов відзив відповідача Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, відповідно до якого відповідач просить відмовити у задоволені позову у повному обсязі (а.с.128-133). Даний відзив був надісланий поштовим листом 04.12.2020 року, тобто після того як суд розпочав судовий розгляд.

У відзиві представник відповідача зазначив, що Департаментом було отримано лист Болградської міської ради Одеської області від 04.11.2019 року про необхідність проведення перевірки стосовно дотримання Позивачем вимог містобудівного законодавства за адресою: Одеська область, м. Болград, пр. Соборний, 1-а (далі - Об`єкт).

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 8 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі - Порядок № 553), на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 року № 976 «Про удосконалення роботи із здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю», направлення для проведення позапланового заходу від 07.11.2019 року № ЯФПП-0711/3, виданого Департаментом, було здійснено позапланову перевірку щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 .

Однак, попередження про проведення заходів держархбудконтролю на Об`єкті було направлене Позивачу 06.11.2019 за вих. № 1015-01/11-9980 (рекомендоване повідомлення N940) та отримане особисто ОСОБА_1 12.11.2019, про що наявна відповідна відмітка.

За результатами проведеної позапланової перевірки, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Макаруком В.П. було складено наступні документи:

- акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 21.11.2019 року № ТФПП-0711/3;

- протокол про адміністративне правопорушення від 21.11.2019 року стосовно ОСОБА_1 ;

- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.11.2019 року, виданий ОСОБА_1 .

У ході зазначеної перевірки було встановлено порушення Позивачем вимог містобудівного законодавства, а саме: до лівої торцевої стіни існуючої будівлі прибудовано одноповерхову нежитлову будівлю без реєстрації відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи та без належно затвердженої проектної документації.

Відповідно до ДСТУ-Н Б В. 1.2-16-2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва», ч. 5 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон), Об`єкт будівництва за класом наслідків (відповідальності) відноситься до об`єктів з незначними наслідками (CCI).

Станом на момент перевірки, відповідно до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, ведення якого розпочато з травня 2011 року, інформація щодо реєстрації документу, що дає право на виконання будівельних робіт на Об`єкті - відсутня.

На підставі виявлених правопорушень, у присутності позивача, було складено вищезазначений акт про те, що власником нежитлової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 самочинно виконано будівельні роботи без реєстрації дозвільних документів, що дають право на виконання будівельних робіт, чим порушено ст. 25, ч. 1 ст. 34 та абз. 1 ч. 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України за № 466 від 13 квітня 2011 року.

Від отримання та підпису зазначеного акту Позивач відмовився, про що Головним інспектором зроблено відповідну відмітку в акті.

Пунктом 17 Порядку № 553 встановлено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

У зв`язку з виявленим порушенням, з урахуванням положень ст. 36 КУпАП, у присутності Позивача, головним інспектором було складено протокол від 21.11.2019 року про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Під час складання протоколу суб`єкту містобудування були роз`яснені його права та обов`язки, а також повідомлено, з відображенням у тексті протоколу, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 10.12.2019 року о 12 год. 00 хв. у приміщенні Департаменту, за адресою: м. Одеса, вул. Канатна, 83 (III поверх, каб. 306).

Також, відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 553, головним інспектором Позивачу було видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.11.2019 року, з вимогою до 20.01.2020 року усунути порушення вимог містобудівного законодавства та повідомити про виконання припису Департамент.

Від отримання та підписання протоколу та припису Позивач також відмовився, про що інспектором зроблено відповідні відмітки в протоколі та приписі відповідно.

Отже, акт, протокол та припис були складені у присутності Позивача, що вбачається з їх тексту, однак Позивач відмовився від отримання та підписання перелічених документів, чим сам позбавив себе права внести будь-які зауваження та надати пояснення. Крім того, якщо Позивач не бажав отримувати документи, складені за результатами перевірки безпосередньо від Головного інспектора, він мав право звернутися до Департаменту з письмовою заявою про видачу йому таких документів, як це передбачено чинним законодавством України (п. 13 Порядку № 553).

Згідно з п. 21 Порядку № 553, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Так, Головним інспектором 29.11.2019 на адресу Позивача рекомендованим листом було направлено матеріали, складені за результатами позапланової перевірки, а саме: акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 21.11.2019 року, протокол про адміністративне правопорушення від 21.11.2019 року та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 21.11.2019 року, про що свідчить опис вкладення та чек про поштове відправлення від 29.11.2019 року (№ 955). Зазначені документи 30.11.2019 було вручено особисто Позивачу, про що наявна відмітка у рекомендованому відправленні.

Пунктом 13 Порядку № 553, передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись, з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, сьої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

На адресу Департаменту з боку Позивача до початку розгляду справ, тобто до 12 год. 15 хв. 10.12.2019 року до Департаменту надійшли пояснення (заперечення) позивача по суті справи, та Головним інспектором враховано твердження, що викладені у них і прийнято рішення про відмову у задоволенні прохання про перенесення розгляду справи та розпочато її розгляд по суті. На думку інспектора метою надсилання вищевказаного клопотання була спроба ухилитись від відповідальності шляхом зловживання наданими правами та порушити строки розгляду справи про адміністративне правопорушення.

10.12.2019 Головний інспектор, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, виніс постанову № 256, якою визнав винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП, наклав на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 гривень, та відразу вручено останньому в приміщенні Департаменту.

Згідно з п. 22 Порядку № 553, постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування або надсилається рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до вимог чинного законодавства, Позивачем в приміщенні Департаменту отримано відповідний примірник постанови по справі про адміністративне правопорушення від 10.12.2019 року о 15:25 годині.

29.12.2020 року судом отримано клопотання представника позивача ОСОБА_1 - Байдеріна О.А. про відкладення судового розгляду в зв`язку зі зверненням до ТОВ «Одеський регіональний центр незалежних експертиз» та неотримання висновку експерта (а.с.181).

30.12.2020 року сторони в судове засідання не прибули, хоча були повідомлені належним чином, про що в справі є відповідні докази (а.с.126, 180).

З зазначених підстав продовження розгляду було призначено на 25.01.2021 року о 13:30 годині (а.с.181а), про що повідомлено сторонам по справі (а.с.182, 183).

25 січня 2021 року сторони в черговий раз не прибули в судове засідання, будучи належним чином повідомленими (а.с.186, 186а).

Від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки за повідомленням експертів, складання висновку перебуває на фінальному етапі, проте у зв`язку з істотною завантаженістю експертів потребує додаткового незначного часу (а.с.187-188).

Представник відповідач в судове засідання не прибув, жодних клопотань не подавав.

Ухвалою суду від 25 січня 2021 року в судовому засіданні оголошено перерву до 13:00 години 12 лютого 2021 року (а.с.190), про що повідомлено сторонам (а.с.191, 192).

Втім, 12.02.2021 року сторони знову не прибули до суду. На електронну адресу суду 12 лютого 2021 року надійшло клопотання представника позивача - адвоката Байдеріна О.А. про розгляд справи у його відсутність на підставі наявних у справі доказів, оскільки висновок експерта не отримано до теперішнього часу, зважаючи на необхідність дотримання розумних строків вирішення справи судом (а.с.194).

Від представника відповідача жодних клопотань не надходило.

12 лютого 2021 року справу було знято з розгляду в зв`язку з перебування головуючого судді у відрядження (а.с.195).

Ухвалою суду від 15.02.2021 року призначено продовження судового розгляду на 23.03.2021 року (а.с.197), про що повідомлено сторонам по справі (а.с.198-199).

23 березня 2021 року ніхто з представників до суду не прибув, причини неявки не повідомив.

В силу вимог ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового процесу технічними засобами 23.03.2021 року - не здійснювалось.

Відповідач до суду не надсилав жодних доказів про завершення процедури ліквідації та створення Державної сервісної служби містобудування, про що зазначалося раніше в клопотанні від 20.10.2020 року (а.с.100).

Кабінет Міністрів України постановою від 23.12.2020 року №1340 прийняв рішення про утворення Державної інспекції архітектури та містобудування України. Утворити комісію з ліквідації Державної інспекції з містобудування. Проінформувати у тримісячний строк КМУ про результати проведеної роботи (а.с.200).

Дослідивши матеріали справи, оцінивши в сукупності зібрані докази по справі, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення, регулюється КУпАП, статтею 7 якого визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності.

Приписами статей 6, 7 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності N 3038-VI від 17.02.2011 року, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, зокрема, шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Частиною 1 ст. 41 Закону 3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль, як сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

З наведеного вбачається, що повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю реалізуються, зокрема, через проведення відповідних заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України N 553 від 23.05.2011 року, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

При цьому, слід зазначити, що відповідно до п. п. 9, 12, 13 Порядку N 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, та посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час його здійснення зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Крім того, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Таким чином, з аналізу зазначених норм законодавства вбачається, що такий захід державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, як позапланова перевірка, повинен здійснюватись в присутності суб`єкта містобудування, який має ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом та отримувати примірники цих документів, а також має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Пунктами 16, п. 17 Порядку N 533 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Як вбачається з наявних в розпорядженні суду матеріалів справи:

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно … позивач ОСОБА_1 є власником нежитлової будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.15-17).

На адресу ОСОБА_1 було надіслано лист ДДАБІ в Одеській області від 06.11.2019 року №0015-01/11-9890 щодо перевірки, яким було доведено до відома, що відповідно до вимог абз.2, 4 та 5 п.14 Порядку №563 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний допускати посадових осіб органу ДАБК до проведення перевірки; виконувати вимоги органу ДАБК щодо усунення виявлених порушень; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (а.с.18-19)

22.10.2019 року начальником Інспекції з благоустрою території м. Болград Басистою Г.В. складено протокол про адміністративне правопорушення № 29 відносно ОСОБА_1 за ст. 96 ч.5 КУпАП з підстав облаштування навісу на землях загального користування без дозвільних документів за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.54).

04.11.2019 року до Департаменту надійшов лист Болградської міської ради від 04.11.2019 року про проведення перевірки стосовно дотримання Позивачем вимог містобудівного законодавства за адресою: АДРЕСА_1 (далі - Об`єкт) (а.с.136), та додано фото облаштування навісу (а.с.137-139).

Відповідно до направлення для проведення позапланового заходу від 07.11.2019 року №ЯФПП-0711/3, виданого Департаментом, було здійснено позапланову перевірку щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 . (а.с.135).

За результатами проведеної позапланової перевірки, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Макаруком В.П. було складено наступні документи:

- акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 21.11.2019 року №ТФПП-0711/3 (а.с.21-40, 146-165);

- протокол про адміністративне правопорушення від 21.11.2019 року стосовно ОСОБА_1 (а.с.41-44,166-169);

- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.11.2019 року, виданий ОСОБА_1 (а.с.45-47,170-172).

Дані документи, що датовані 21.11.2019 роком містять відмітку про те, що ОСОБА_1 від ознайомлення з цими документами відмовився, від пояснень, зауважень, заперечень, а також отримання - відмовився. Однак акту про відмову ОСОБА_1 від підписання документів інспектором складено не було.

В протоколі про адміністративне правопорушення від 21.11.2019 року зазначено місце складання «м.Одеса» (а.с.166). Також по твердженню представника відповідача, що відображено в письмовому відзиві (а.с.128-133), усі перелічені документи були складені у присутності ОСОБА_1 .

Таким чином, суд позбавлений можливості достовірно встановити, де саме і коли були складені усі перелічені документи головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу ДДАБК в Одеській області - Макаруком В.П, оскільки інспектор стверджує, що вони були складені у присутності ОСОБА_1 , тобто в «м.Болград» після здійсненої перевірки, а в самих документах значиться «м.Одеса».

Слід зазначити, що в акті за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 21.11.2019 року №ТФПП-0711/3 (а.с.21-40, 146-165) в розділі ІV «Особи, що беруть участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю) зазначено головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу ДДАБК в Одеській області - Макарука В.П, керівника суб`єкта господарювання/фізична особа або уповноважені ними особи - ОСОБА_1 , а щодо третьої особи - представника Болградської міської ради Одеської області - відомості відсутні (а.с.149), що унеможливлює перевірити доводи сторін з приводу того, де складалися усі зазначені документи, чи був присутній при цьому ОСОБА_1 , чи надавалися йому документи для ознайомлення, та чи дійсно він відмовлявся від отримання.

Крім цього, усі перелічені документи мають досить значний зміст, та складені в друкованому вигляді з використанням комп`ютера та принтера, тобто на робочому місці інспектора, що спростовує твердження відповідача, що вони були складені в м.Болград у присутності ОСОБА_1 (текст відзиву відповідача а.с.131). Доказів, що відповідач запрошувався в м.Одеса до приміщення інспекційного відділу ДДАБК в Одеській області для складення і вручення цих документів, суду не надано.

Та як наслідок, усі вказані документи головним інспектором були надіслані ОСОБА_1 лише 29.11.2029 року, що також підтверджено відповідачем у відзиві (а.с.131).

Таким чином, відповідачем не доведено, що акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 21.11.2019 року, протокол про адміністративне правопорушення від 21.11.2019 року стосовно ОСОБА_1 , припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.11.2019 року - були складені у присутності ОСОБА_1 , та що останній від їх отримання відмовився.

10.12.2019 року Головний інспектор, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, виніс постанову № 256, якою визнано винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 гривень. (а.с.57-60,175-178).

Як встановлено ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VІ від 17.02.2011 року (надалі Закон - № 3038-VІ), державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів будівництва регламентована Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

Відповідно до ч. 4 ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності№ № 877-V від 05.04.2007 року (надалі Закон № 877-V) визначено, що заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідній сфері.

Відповідно до ч.5 ст. 7 Закону № 877-V встановлено, що перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Згідно з абз. 3 ч. 5 ст. 7 Закону № 877-V, суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Відповідно до п. 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 р. № 553 (далі - Порядок № 553), визначено, що у разі відмови суб`єкта містобудування у допуску посадових осіб органу ДАБК до проведення перевірки складається відповідний акт. Як вказано вище, посадова особа.

З матеріалів справи не вбачається, щоб головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу ДДАБК в Одеській області - Макаруком В.П. було надано посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службове посвідчення, і такі документи відсутні у справі про адміністративне правопорушення.

А відтак на думку суду, відповідачем в акті перевірки, приписі та протоколі про адміністративне правопорушення зазначена недостовірна інформація щодо їх складання за участю позивача ОСОБА_1 , відсутність доказів про наявність посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службове посвідчення, їх вручення позивачу, що є грубими процесуальними порушеннями, які зумовлюють настання негативних наслідків для відповідача, оскільки порушення процедури проведення перевірки є достатньою підставою для скасування всіх її результатів.

Суд позбавлений можливості перевірити фактичні дані, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення шляхом допиту у якості свідка представника Болградської міської ради Одеської області, з огляду на відсутність даних цієї особи.

Так, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у своїй постанові від 27.11.2019 року по справі 522/441/17 щодо скасування постанови ДАБІ по справі про адміністративне правопорушення, прийшов до висновку, що акт складений за відсутності суб`єкта містобудування, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на останнього, оскільки порушене право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень, а відтак порушення процедури проведення перевірки є достатньої підставою для скасування її результатів.

У пункті 12 Порядку № 553, крім іншого, зазначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до пункту 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 21 Порядку №533, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Якщо слідувати запереченням відповідача, що ОСОБА_1 21.11.2019 року після складання документів відмовився від їх отримання (акту, протоколу, припису), то незрозумілим є, чому лише 28.11.2019 року, тобто після спливу 7 днів, перелічені документи, які були вже нібито оформленими, були йому надіслані рекомендованим листом.

Вказане, ще раз підтверджує недостовірність даних, занесених до акту перевірки, протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до п.16, п.17 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з п.20 Порядку №553 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Системний аналіз наведених вище правових норм дає змогу дійти висновку, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

Таким чином, акт складений за відсутності суб`єкта містобудування, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на останнього, оскільки порушене право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень, а відтак порушення процедури проведення перевірки є достатньої підставою для скасування її результатів.

Аналогічну позицію Верховний Суд висловив у постанові від 08 листопада 2019 року по справі № 400/2866/18.

За результатами проведеної посадовою особою Департаменту перевіркою зроблено висновок, що на об`єкті виконано будівельні роботи, а саме: «до лівої торцевої стіни існуючої будівлі прибудовано одноповерхову нежитлову будівлю без реєстрації відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи та без належно затвердженої проектної документації».

Порядком №553 та ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадовим особам Департаменту надано право досліджувати елементи об`єктів як візуальним шляхом так і в спосіб експертного обстеження конструкцій.

Згідно ст.181 ЦК України до нерухомих речей належать об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Відповідно рухомими речами є речі, які можна вільно переміщувати у просторі.

До об`єктів нерухомого майна Цивільним кодексом України віднесені житлові будинки, будівлі, споруди, інше нерухоме майно (ст.331, 376).

Відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» № 1952-ІV від 01.07.2004 року об`єктами нерухомого майна є земельні ділянки, а також підприємства як єдині майнові комплекси, житлові будинки, будівлі, споруди (їх окремі частини), квартири, житлові та нежитлові приміщення (ст.5).

З урахування положень ст.ст.331, 375, 276 УК України та Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» нерухоме майно зазвичай створюється у процесі будівництва.

Разом з цим, об`єкт нерухомого майна, який був обстежений головним інспектор ДДАБІ Макаруком В.П. не є об`єктом нерухомого майна, оскільки:

-навіс не має стін, виконаний частково з металевих профілів, з огляду на що, ця споруда є некапітальною а тимчасовою;

-фундаменти навісу відсутні;

-конструктивне рішення навісу відповідає вимогам до тимчасових споруд згідно СНіП ІІ-92-76 «Вспомогательные здания и помещения промышленных предприятий», і таким чином, не є капітальним, а відноситься до типу тимчасових споруд;

-оскільки цей навіс не має інженерних мереж і фундаментів, є тимчасовим, знаходиться в технічно задовільному стані, тому він не потребує здачі та прийомці в експлуатацію.

Отже, досліджуваний об`єкт - навіс, не є об`єктом нерухомого майна, його можливо перемістити у просторі без знецінення та зміни призначення, оскільки він легко розбирається та збирається, не втрачаючи властивостей речі - навісу.

Таким чином те, що Департаментом названо як «одноповерхова нежитлова будівля» в дійсності не може вважатися нерухомим майном в розумінні Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та інших законодавчих положень.

Положеннями ч.2-4 ст.28 Закону №3038-VІ визначено, що тимчасова споруда торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності - одноповерхова споруда, що виготовляється з полегшених конструкцій з урахуванням основних вимог до споруд, визначених технічним регламентом будівельних виробів, будівель і споруд, і встановлюється тимчасово, без улаштування фундаменту.

Тимчасова споруда для здійснення підприємницької діяльності може мати закрите приміщення для тимчасового перебування людей (павільйон площею не більше 30 квадратних метрів по зовнішньому контуру) або не мати такого приміщення.

Розміщення малих архітектурних форм здійснюється відповідно до Закону України «Про благоустрій населених пунктів».

Відповідно до п.7 Переліку, затвердженого Постановою КМ України від 07.06.2017 року №406, розміщення тимчасових для провадження підприємницької діяльності відповідно до ст. 28 Закону №3038-VІ відноситься до робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Неможливість настання юридичної відповідальності за використання належним чином неоформленої тимчасової споруди для здійснення підприємницької діяльності (що не є капітальною, не є будівлею), у площині (сфері) саме містобудівного регулювання підтверджено висновками, викладеними в постанові Верховного Суду від 22.05.2018 року у справі №522/18480/17.

Жодним іншим чином, окрім як особистого візуального огляду головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу ДДАБК в Одеській області - Макаруком В.П. не доведено, що за адресою: АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 самочинно виконано будівельні роботи по зведенню нежитлової будівлі без реєстрації дозвільних документів, що дають право на виконання будівельних робіт.

Не перевірено і не спростовано заперечення особи, відносно якої складено протокол ОСОБА_1 , що ним фактично зведено навіс (не капітальну тимчасову споруду) за адресою: АДРЕСА_1 в спосіб експертного обстеження конструкцій, що передбачено Порядком №553 та ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 254 КУпАП, при вчиненні адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Положення ст.256 КУпАП встановлюють, що при складанні протоколу особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права і обов`язки, передбачені ст.268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі. Також, протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягується до адміністративної відповідальності. У разі відмови особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться про це запис.

Статтею 268 КУпАП України, передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Особа має право знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; користуватися юридичною допомогою адвоката, тощо. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ч.3 ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У своєму рішенні по справі «Аллене де Рібемон проти Франції» від 10.02.1995 року ЄСПЛ зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

ЄСПЛ підкреслює, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинуватості і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Так, в рішенні від 21.07.2011 року справі «Коробов проти України» ЄСПЛ висловив позицію, що суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту. Тобто таких, які не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

За ч.1, ч. 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Також слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

З врахуванням вищевикладеного, суд дає критичну оцінку доводам відповідача, які висловлені ним у відзиві на позов щодо невизнання позовних вимог позивача, оскільки вони є безпідставними та недоведеними і спрямовані лише на безпідставне та протиправне притягнення позивача до адміністративної відповідальності з накладенням адміністративного штрафу не дивлячись на те, що в супереч ч. 2 ст. 77 КАС України відповідач не довів суду у встановлений законом спосіб правомірність прийнятого ним рішення.

За таких обставин, на підставі встановлених в ході розгляду справи обставин по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та підлягають задоволенню, з підстав порушення відповідачем процедури накладення адміністративного стягнення.

Водночас, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Щодо розподілу судових витрат.

У відповідності до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем сплаченого згідно квитанції у відділенні №2 ПАТ «Банк Восток» N СВ02736822/1 від 23.12.2019 року судовий збір в розмірі 2305.00 гривень, при цьому було заявлено три позовних вимоги (а.с.14).

До Болградського районного суду Одеської області на підставі ухвали від 16.09.2020 року надіслано на розгляд за підсудністю адміністративний позов позивача в частині однієї вимоги що стосується визнання протиправною та скасування постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Таким чином на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача слід стягнути 768.33 гривень судового збору (2305.00 гривень : 3 = 768.33 гривень).

На підставі викладеного та керуючись ст.19, 62 Конституції України, ст.ст. 2, 5, 7-9, 72-79, 90, 91, 139, 229, 241-246, 250, 251, 255, 268, 286, 293 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області (надалі ДДАБІ в Одеській області) про поновлення строку звернення до суду, визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення від 10 грудня 2019 року №256, винесену головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Макарчуком В.П., якою ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500,00 гривень та закрити провадження по справі.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за 4 ст.96 КУпАП - закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області (, місцезнаходження: м. Одеса, вул.Канатна, №83) на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_2 ) сплачений судовий збір в розмірі 768.33 гривень (сімсот шістдесят вісім гривень тридцять три копійки).

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених статтею 286 КАС України, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду судового рішення.

Учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , адрес місця реєстрації: АДРЕСА_3 ;

відповідач: Департамент Державної архітектурно-будівельна інспекції в Одеській області, , адреса місця розташування: вул. Канатна, №83, м. Одеса, 65012.

Суддя: С.В.Кодінцева