Справа № 127/272/21
Суддя: Король О. П.
Дата ухвалення: 2021-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 127/272/21
Провадження № 2-а/127/4/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.03.2021 Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого судді Короля О.П.,

секретаря Крижанівського В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Інспекції державного архітектурного-будівельного контролю Ірпінської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов про накладання адміністративних стягнень : №3-0811/5/0811/5 від 08.11.2016 року, №3-0811/2/0811/8 від 08.11.2016 року, №3-0811/6/0811/6 від 08.11.2016 року, №3-0811/3/0811/9 від 08.11.2016 року, складених начальником Інспекції державного архітектурного-будівельного контролю Ірпінської міської ради Комишаном Я.В. Позивач просив поновити пропущений з поважних причин строк на оскарження постанов. Позов мотивований тим, що 08.11.2016 року начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Комишаном Я.В. розглянуто матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності: протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №Л-З-2810/2 від 28.10.2016р., припис від 28.10.2016р. №2810/1, акт перевірки від 28.10.2016 року та винесено постанову №3-0811/5/0811/5 від 08.11.2016 р., якою визнано винним ФОП ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого п.6 ч.3, ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 26100 грн.

08.11.2016 року начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Комишаном Я.В. розглянуто матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності: протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №Л-З-2810/5 від 28.10.2016р., припис від 28.10.2016р. №2810/2, акт перевірки від 28.10.2016 року, винесено постанову №3-0811/2/0811/8 від 08.11.2016 р., якою визнано винним ФОП ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого п.6 ч.3, ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 26100 грн.

08.11.2016 року начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Комишаном Я.В. розглянуто матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності: протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №Л-З-2810/3 від 28.10.2016р., припис від 28.10.2016р. №2810/1, акт перевірки від 28.10.2016 року, винесено постанову №3-0811/6/0811/6 від 08.11.2016 р., якою визнано винним ФОП ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого п.6, ч.3, ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 26100 грн.

08.11.2016 року начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Комишаном Я.В. розглянуто матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності: протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №Л-З-2810/6 від 28.10.2016р., припис від 28.10.2016р. №2810/2, акт перевірки від 28.10.2016 року, винесено постанову №3-0811/3/0811/9 від 08.11.2016 р., якою визнано винним ФОП ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого п.7 ч.3, ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 130500 грн.

На думку представника ФОП ОСОБА_1 - адвоката Путіліна Є.В., постанови №3-0811/5/0811/5 від 08.11.2016 року, №3-0811/2/0811/8 від 08.11.2016 року незаконні з огляду на те, що станом на момент перевірки був чинний ДБН А.3.1-5-96. «Організація будівельного виробництва», який не передбачав вимог щодо безпосередньої наявності проектної документації на майданчику для будівництва.

Щодо постанов №3-0811/6/0811/6 від 08.11.2016 року, №3-0811/3/0811/9 від 08.11.2016 року представник ФОП ОСОБА_1 зазначає про те, що сертифікати якості асфальтобетону були в наявності безпосередньо у ФОП ОСОБА_1 , адже ним здійснювалось як генеральним підрядником закупівля асфальту.

На момент проведення перевірки ФОП ОСОБА_1 був відсутній і жодну особу не уповноважував на прийняття участі в проведенні позапланової перевірки, всупереч зазначеному в матеріалах перевірки.

В судовому засіданні представник позивача адвокат Путілін Є.В. позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві.

Відповідач - представник Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради відзиву на позов не подав, в судове засідання не з`явився.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Комишаном Я.В. було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

З постанови №3-0811/5/0811/5 від 08.11.2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, складеної начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Комишаном Я.В. вбачається, що за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті: Капітальний ремонт дороги по вул. Личака від вул. Соборна до вул. Троїцька в м. Ірпінь, Київської області встановлено, що відповідно до інформації зазначеної у декларації про початок виконання будівельних робіт КС 84 від 28.07.2016р., проектна документація розроблена ТОВ «Дороги і мости», експертиза проекту будівництва проведена ТОВ «Укрекспертиза в будівництві», генеральний підрядник - ФОП ОСОБА_1 на підставі договору підряду №404 від 08.08.2016р.

Під час перевірки виявлено правопорушення, а саме на об`єкті будівництва була відсутня виконавча документація, чим порушено вимоги ДБН А.3.1.-5-2003 «Організація будівельного виробництва.

Як вбачається з постанови №3-0811/2/0811/8 від 08.11.2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, складеної начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Комишаном Я.В., за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті: Капітальний ремонт дороги по вул. Личака від вул. Озерна до вул. Гагаріна в м. Ірпінь, Київської області встановлено, що відповідно до інформації зазначеної у декларації про початок виконання будівельних робіт КС 83 від 15.09.2016р., проектна документація розроблена ТОВ «Дороги і мости», експертиза проекту будівництва проведена ТОВ «Укрекспертиза в будівництві», генеральний підрядник - ФОП ОСОБА_1 на підставі договору підряду б/н.

Під час перевірки виявлено правопорушення, а саме на об`єкті будівництва була відсутня виконавча документація, чим порушено вимоги ДБН А.3.1.-5-2003 «Організація будівельного виробництва».

Наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 25.12.2009 року №689 (з змінами від 31.08.2010 року №334 та від 25.05.2011 №53, чинні з 01.01.2012 року) затверджено державні будівельні норми ДБН А.3.1-5-2009 "Організація будівельного виробництва".

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.05.2016 року №115, затверджено державні будівельні норми ДБН А.3.1-5:2016"Організація будівельного виробництва".

Відповідно до п. 2 Наказу від 05.05.2016 року №115 встановлено, що: ДБН А.3.1-5:2016 набирають чинності з першого числа місяця, що настає через 90 днів з дня їх опублікування в офіційному друкованому виданні Міністерства "Інформаційний бюлетень Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України";

З набранням чинності ДБН А.3.1-5:2016 "Організація будівельного виробництва" визнається таким, що втратив чинність, ДБН А.3.1-5:2009 "Організація будівельного виробництва".

З огляду на те, що ДБН А.3.1-5:2016 "Організація будівельного виробництва" було опубліковано в офіційному друкованому виданні Міністерства "Інформаційний бюлетень Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України" у вересні 2016 року, то набрання чинності ДБН А.3.1-5:2016 "Організація будівельного виробництва" відбулась 01.01.2017 року.

Таким чином на момент проведення перевірки та винесення оскаржуваної постанови був чинний ДБН А.3.1-5:2009 "Організація будівельного виробництва", затверджений Наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 25.12.2009 року №689 (з змінами від 31.08.2010 року №334 та від 25.05.2011 №53, чинні з 01.01.2012 року)

Посилання в оскаржуваних постановах на ДБН А.3.1.-5-2003 «Організація будівельного виробництва» є безпідставним, оскільки вказаний ДБН був не чинний.

Відповідно до п. 1.17 ДБН А.3.1-5:2009 "Організація будівельного виробництва" на кожному об`єкті будівництва належить :

- вести загальний журнал робіт за формою згідно з додатком В, спеціальні журнали з окремих видів робіт, перелік яких встановлює генпідрядник, виходячи з вимог нормативних документів щодо ведення виконавчої документації за формами, зразки яких наведено в додатку Г, журнал авторського нагляду відповідно до ДБН А.2.2-4;

- складати акти на закриття прихованих робіт за формою, наведеною у додатку К, акти проміжного прийняття відповідальних конструкцій за формою, наведеною у додатку М;

- складати акти індивідуального та комплексного випробування устаткування, інженерних систем, мереж і обладнання;

- оформляти виконавчу документацію - комплект робочих креслень із написами, зробленими особами, відповідальними за виконання будівельно-монтажних робіт, про відповідність виконаних у натурі робіт цим кресленням або змінам у них, внесеним за погодженням із замовником та проектувальником;

- вести облік збирання та видалення відходів і вторинної сировини;

- після завершення будівництва об`єкта скласти його архітектурно-технічний паспорт згідно із Законом України «Про архітектурну діяльність» та «Положенням про архітектурно-технічний паспорт об`єкта архітектури», паспорт технічного стану будівлі (споруди) згідно із НПАОП 45.2-1.01, енергетичний паспорт будинку згідно з ДБН В.2.6-31.

Як вбачається з постанови №3-0811/6/0811/6 від 08.11.2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, складеної начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Комишаном Я.В., за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті: капітальний ремонт дороги по вул. Личака від вул. Соборна до вул. Троїцька в м. Ірпінь, Київської області встановлено, що відповідно до інформації зазначеної у декларації про початок виконання будівельних робіт КС 84 від 28.07.2016р., проектна документація розроблена ТОВ «Дороги і мости», експертиза проекту будівництва проведена ТОВ «Укрекспертиза в будівництві», генеральний підрядник - ФОП ОСОБА_1 на підставі договору підряду №404 від 08.08.2016р.

Під час перевірки виявлено правопорушення, а саме на об`єкті будівництва на момент проведення перевірки були відсутні сертифікати якості асфальтобетону. Генеральним підрядником використані будівельні матеріали, що не відповідають державним нормам, стандартам, технічним умовам, проектним рішенням, чим порушено вимоги ДСТУ Б.В.2.7-119-2011.

Як вбачається з постанови №3-0811/3/0811/9 від 08.11.2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, складеної начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Комишаном Я.В., за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті: капітальний ремонт дороги по вул. Личака від вул. Озерна до вул. Гагаріна в м. Ірпінь, Київської області встановлено, що відповідно до інформації зазначеної у декларації про початок виконання будівельних робіт КС 83 від 15.09.2016р., проектна документація розроблена ТОВ «Дороги і мости», експертиза проекту будівництва проведена ТОВ «Укрекспертиза в будівництві», генеральний підрядник - ФОП ОСОБА_1 на підставі договору підряду б/н.

Під час перевірки виявлено правопорушення, а саме на об`єкті будівництва на момент проведення перевірки були відсутні сертифікати якості асфальтобетону. Генеральним підрядником використані будівельні матеріали, що не відповідають державним нормам, стандартам, технічним умовам, проектним рішенням, чим порушено вимоги ДСТУ Б.В.2.7-119-2011.

Відповідно до ДСТУ Б В.2.7-119:2011 "Суміші асфальтобетонні і асфальтобетон дорожній та аеродромний. Технічні умови" затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 30.12.2011 року №416, цей стандарт поширюється на асфальтобетонні суміші й асфальтобетон для автомобільних доріг загального користування, аеродромів, мостів, вулиць, доріг і площ міських та сільських поселень, доріг і майданчиків промислових та сільськогосподарських підприємств тощо. Сфера застосування асфальтобетонних сумішей визначається з урахуванням районування території України за кліматичними умовами роботи асфальтобетонного покриття (додаток А) і категорії дороги та наведена в додатках В і Г. Вимоги стандарту не розповсюджуються на спеціальні види асфальтобетонів: дренуючі, литі, щебенево-мастикові, дисперсно-армовані, асфальтобетони для тонких і надтонких шарів. Вимоги до асфальтобетонних сумішей та асфальтобетону на бітумі, модифікованому полімерами або іншими модифікаторами, регламентуються галузевими стандартами та нормами.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать, зокрема, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає «Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого 23.05.2011 року Постановою Кабінету Міністрів України №553 (далі Порядок №553) та «Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду», затвердженого, постановою від 19.08.2015 р. № 698.

Згідно з п.п. 5, 7 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб`єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів архітектури;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності приписів та вимог інспекцій;

перевірка виконання суб`єктом господарювання вимог інспекції щодо усунення порушень ліцензіатом ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів архітектури;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно з п. 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема: безперешкодного доступу на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з пунктами 13 та 14 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

З аналізу вищенаведеного слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, здійснюють, зокрема, позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності, та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, але в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

В той же час, ні положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядку №533 не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попереджати суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу.

Від суб`єкта владних повноважень вимагається лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед проведенням такої перевірки. Вказане також узгоджується з обставинами, визначеними пунктом 7 Порядку №533, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства.

Аналогічна правова позиція була викладена у постанові Верховного Суду від 12.02.2019 року по справі №813/578/17.

Відповідно до пункту 16-17 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

В пунктах 18-19 Порядку №553 передбачено, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Разом з тим представником позивача зазначається, що під час проведення позапланової перевірки ФОП ОСОБА_1 на об`єкті будівництва був відсутній та жодних осіб на представлення своїх інтересів в органах архітектурно-будівельного контролю не уповноважував.

Вказане також підтверджується матеріалами справи, в яких відсутня довіреність видана на ім`я ОСОБА_2 .

Крім того, представник позивача зазначив що ФОП ОСОБА_1 не викликали до службового приміщення контролюючого органу для підписання актів перевірки, протоколів, про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, приписів про необхідність їх усунення та постанов.

Як встановлено з матеріалів справи, акти перевірки, приписи, протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28.10.2016 та постанови від 08.11.2016 року, були надруковані за допомогою технічного засобу, тобто були складені не під час виходу на місце проведення перевірки (будівельний майданчик), а на робочому місці інспектора. З огляду на зазначене суд погоджується з твердженням представника позивача, що ФОП ОСОБА_1 не міг відмовитися від підпису в складених документах, оскільки їх на місці проведення заходу не існувало, а доказів повідомлення ФОП ОСОБА_1 про необхідність прибути до контролюючого органу та підписати складені документи та запрошення його для цього, відповідачем до суду надано не було.

Суд також погоджується з доводами представника позивача щодо позбавлення суб`єктом владних повноважень підприємця ОСОБА_1 права надати до контролюючого органу всі необхідні документи з приводу встановлених порушень, пояснень по обставинах здійснення будівництва та заперечень до висновків вищезазначених актів.

Згідно з п. 9 «Порядку про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Приписи п. 10 Порядку №244 визначають, що уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності) (п.13 Порядку №244).

Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Згідно з пунктом 14 Порядку №244 під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені Законом та цим Порядком.

До протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть додаватися оригінали або копії документів, фотоматеріали, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з пунктом 3 Порядку №244 у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

Відповідно до п. 16 Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою інспекції, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи (п.17 Порядку №244).

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з п.п.17-21 Порядку №244 справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Із вищезазначених норм законодавства вбачається, що кожній особі гарантується право на участь у справі, під час розгляду якої вирішується питання про притягнення такої особи до відповідальності. Участь у розгляді справи є передумовою реалізації інших прав, а саме гарантує право на захист від пред`явлених обвинувачень, право на надання власних заперечень, право на подання доказів, право на правову допомогу тощо.

Тобто, на день розгляду справи про порушення у сфері містобудівної діяльності, позивач не був повідомлений про дату та час розгляду справ, та не отримав відповідно акти перевірок, а також зазначені протоколи та приписи, що позбавило його можливості як бути присутнім під час винесення оскаржуваних постанов, так і надавати відповідні докази та пояснення, інші відомості, що мають суттєве значення для справи, що в свою чергу є безумовною підставою для визнання протиправними та скасування постанов: №3-0811/5/0811/5 від 08.11.2016 року, №3-0811/2/0811/8 від 08.11.2016 року, №3-0811/6/0811/6 від 08.11.2016 року, №3-0811/3/0811/9 від 08.11.2016 року.

Крім того, суд при вирішенні справи приймає до уваги постанову Верховного Суду від 27.02.2019 року по справі №210/3059/17, де висловлено правову позицію про те, що акт перевірки, складений за відсутності позивача, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу.

Відповідно до ч. 1 ст. 246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:

1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;

5)чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

На необхідності безсумнівного доведення вини особи у вчиненні правопорушення, що слугує єдиною підставою для можливості притягнення її до відповідальності, також звертає увагу Європейський суд з прав людини. Так, відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011 року) суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте, таке доведення може випливати з співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів.

В силу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, усі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. При цьому принцип презумпції невинуватості застосовується і до адміністративних правопорушень, що визнав ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» (остаточне рішення від 15.05.2008 року).

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, обгрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); добросовісно; розсудливо; з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

За змістом ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно із ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

На підставі вищевикладеного суд зазначає, що відповідач як суб`єкт владних повноважень, всупереч наведеним положенням КАС України, не довів суду правомірності та обґрунтованості оскаржуваних постанов щодо накладення на позивача штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності : №3-0811/5/0811/5 від 08.11.2016 року, №3-0811/2/0811/8 від 08.11.2016 року, №3-0811/6/0811/6 від 08.11.2016 року, №3-0811/3/0811/9 від 08.11.2016 року, а тому позовні вимоги ФОП ОСОБА_1 про визнання зазначених рішень суб`єкта владних повноважень протиправними та їх скасування є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Суд звертає увагу, що постанови №3-0811/5/0811/5, №3-0811/6/0811/6, №3-0811/2/0811/8, №3-0811/3/0811/9 від 08.11.20216 року були надіслані засобами поштового зв`язку, номер відправлення №577. Як вбачається з трекінгу поштового відправлення з сайту АТ "Укрпошта" вказане відправлення надійшло у відділення «Укрпошти» №03148, що знаходиться в м. Київ та з огляду на те, що позивач зареєстрований та проживає м. Вінниця, зазначене підтверджує доводи позивача з приводу того, що оскаржуваних постанов він не отримував.

Так, наведені позивачем причини пропуску строку звернення до Вінницького міського суду Вінницької області, які зазначені в позовній заяві, суд визнає поважними.

Питання судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 139 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем до позовної заяви було додано квитанцію від 11.02.2021 року №0.0..1 про сплату судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру на суму 3632 грн.

На підставі вищезазначеного, враховуючи наявність підстав для задоволення позовної заяви ФОП ОСОБА_1 , на користь позивача підлягає стягненню сума сплаченого судового збору з Інспекції архітектурного-будівельного контролю Ірпінської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

На підставі викладеного, керуючись Порядком про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого 23.05.2011 року Постановою Кабінету Міністрів України №553, ст. ст. 2, 5-9, 72-79, 139, 245-246, 286 КАС України,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Поновити пропущений з поважних причин строк на оскарження постанови №3-0811/5/0811/5 від 08.11.2016 року, постанови №3-0811/2/0811/8 від 08.11.2016 року, постанови №3-0811/6/0811/6 від 08.11.2016 року, постанови №3-0811/3/0811/9 від 08.11.2016 року.

Визнати протиправними та скасувати постанови про накладання адміністративних стягнень №3-0811/5/0811/5 від 08.11.2016 року, постанови №3-0811/2/0811/8 від 08.11.2016 року, постанови №3-0811/6/0811/6 від 08.11.2016 року, постанови №3-0811/3/0811/9 від 08.11.2016 року, складених начальником Інспекції державного архітектурного-будівельного контролю Ірпінської міської ради Комишаном Ярославом Володимировичем.

Стягнути з Інспекції державного архітектурного-будівельного контролю Ірпінської міської ради за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 у відшкодування судових витрат із сплати судового збору 3632 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня проголошення.

Суддя