Справа № 620/2530/19
Суддя: Кобаль Михайло Іванович
Дата ухвалення: 2021-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 620/2530/19 Прізвище судді (суддів) першої інстанції: Лобан Д.В.,
Суддя-доповідач Кобаль М.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Кобаля М.І.,

суддів Костюк Л.О., Кузьмишиної О.М.

при секретарі Хмарській К.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні без участі сторін апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2020 року по справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Чернігівської філії Публічного акціонерного товариства «Укртелеком» до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради про визнання протиправними та скасування припису та постанови, -

В С Т А Н О В И В:

Публічне акціонерне товариство «Укртелеком» в особі Чернігівської філії Публічного акціонерного товариства «Укртелеком» (далі по тексту - позивач, ПАТ «Укртелеком») звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради (далі по тексту - відповідач, Управління Державного архітектурно-будівельного контролю ЧМР) в якому просило:

- визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державного архітектурно-будівельного контролю ЧМР № 6 від 16.08.2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

- визнати протиправним та скасувати припис Управління Державного архітектурно-будівельного контролю ЧМР від 09.08.2019 року № 26 про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2020 року значений позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції було порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце слухання справи повідомлялися належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст.313 КАС України неявка сторін належним чином повідомлені про час, дату та місце розгляду справи, не перешкоджає слухання справи.

Справу розглянуто у відкритому судовому засіданні в м. Києві, без фіксації судового процесу, в порядку ч. 4 ст. 229 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін, виходячи з наступного.

Згідно із ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Частиною 1 ст. 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, на підставі звернення Відділу по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю управління Служби безпеки України в Чернігівській області від 26.06.2019 року №74/3/1-1715 щодо можливих фактів порушень у сфері містобудівної діяльності та порушення будівельних норм, стандартів і правил, у період з 05 до 09 серпня 2019 року, Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю ЧМР була проведена позапланова перевірка ПАТ «Укртелеком» щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил при виконанні будівельних робіт з реконструкції (капітального ремонту) фасадної частини будівлі за адресою: проспект Перемоги, 76 у м. Чернігові.

Під час зазначеної перевірки, посадовими особами відповідача встановлено та зафіксовано факт правопорушення ПАТ «Укртелеком» у сфері містобудівної діяльності, а саме: виконання будівельних робіт з капітального ремонту фасадної частини будівлі ПАТ «Укртелеком» без отримання дозволу на їх виконання (клас наслідків СС2), за адресою: проспект Перемоги, 76 у м. Чернігові, чим порушено ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За результатами перевірки контролюючим органом складено:

- акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 104 від 09.08.2019 (далі - акт перевірки);

- протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.08.2019 року;

- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 09.08.2019 року № 25;

- припис від 09.08.2019 року № 26 про зупинення підготовчих та будівельних робіт (далі по тексту - оскаржуваний припис № 26);

- постанова Управління Державного архітектурно-будівельного контролю ЧМР від 16.08.2019 року № 6 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі по тексту - оскаржувана постанова).

Не погоджуючись з оскаржуваними приписом № 26 та постановою про накладення штрафу, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Приймаючи рішення про задоволення адміністративного позову, суд першої інстанції, з урахуванням висновку експерта за результатами судової будівельно-технічної експертизи № 20/06-20 від 22.06.2020, виходив з того, що роботи з демонтажу сонцезахисних елементів не є втручанням (проникненням) у несучі та огороджувальні конструкції будівлі, за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 76, роботи з демонтажу фасадних пристроїв (елементів) сонцезахисту не є заміною або відновленням конструкцій чи інженерних систем та обладнання будівлі. Вказані роботи відносяться до комплексу робіт протиаварійних заходів, пов`язаних запобіганню аварії та безпеці життя і здоров`я людей, роботи з демонтажу фасадних пристроїв сонцезахисту не відносяться до робіт з капітального ремонту фасадної частини будівлі. Вказані роботи відносяться до комплексу робіт протиаварійних заходів, пов`язаних запобіганню аварії та безпеці життя і здоров`я людей.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджує висновок суду першої інстанції, оскільки він знайшов своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553), Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок № 466), постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 № 406 «Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію» (далі - постанова № 406), Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244 (далі - Порядок № 244).

Усі зазначені нормативно-правові акти застосовано в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.1 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють, зокрема, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Відповідно до Положення про управління, затвердженого рішенням міської ради від 30.11.2017 № 22-VII-23 «Про Положення про управління державного архітектурно-будівельного контролю міської ради у новій редакції», основним завданням управління є здійснення відповідно до законодавства України державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності.

Так, ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення юридичних осіб.

Відповідно до ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.

Частиною 2 вищевказаної статті передбачено, що клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством.

Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).

У відповідності до ч. 5 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3.

До значних наслідків (СС3) відносяться такі об`єкти:

- пам`ятки культурної спадщини, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»;

- об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки»;

- житлові, громадські або багатофункціональні будівлі заввишки понад 100 метрів та/або з рівнем можливої небезпеки для здоров`я і життя людей понад 400 осіб, які постійно перебувають на об`єкті.

Віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва.

Згідно частини 7 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» правильність визначення класу наслідків (відповідальності) перевіряється під час проведення експертизи проектів, якщо здійснення такої експертизи є обов`язковим відповідно до закону.

Правовими положеннями ч. 8 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачається, що під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

У свою чергу, статтею 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт Державній архітектурно-будівельній інспекції або її територіальному органу чи після реєстрації відповідною інспекцією державного будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до пункту 8 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію, забороняється.

Так, п. 3.7 ДБН 2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» передбачено, що капітальний ремонт - це сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення його експлуатаційних показників, а також благоустрій території.

Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Як вірно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, з метою оцінки технічного стану будівельних конструкцій технологічної будівлі ПАТ «Укртелеком», за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 76 (далі - технологічна будівля), Науково-дослідним інститутом будівельного виробництва Міністерства регіонального розвитку та будівництва України (далі - Інститут), на замовлення ПАТ «Укртелеком», проведено обстеження технологічної будівлі.

Рекомендації Інституту були викладені в Звіті про науково-дослідну роботу (далі - Звіт) (а.с.28-43).

Так, Інститутом було рекомендовано ПАТ «Укртелеком» провести повний демонтаж існуючих сонцезахисних пристроїв (а.с.38 Звіту).

За результатами проведеного обстеження та надання оцінки технічного стану будівельних конструкцій технологічної будівлі ПАТ «Укртелеком», викладеного у Звіті про науково-дослідну роботу «Обстеження, оцінка технічного стану будівельних конструкцій технологічної будівлі ПАТ «Укртелеком», за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 76», шифр Г/Д № 27/1-64 (5ДП-12), розроблений Науково-дослідним інститутом будівельного виробництва (НДІБВ) Б 2012 році, технічний стан фасадних пристроїв сонцезахисту, що влаштовані у вигляді вертикальних ребер з навісних полегшених з/б елементів, характеризується як непридатний до нормальної експлуатації, з ознаками перед аварійності окремих елементів, що в свою чергу поступова руйнація, як самих з/б елементів, так і їх кріплень з часом може призвести до обрушення окремих елементів, які при падінні елементів із значної висоти можуть призвести до нещасних випадків (Т. 1 а.с.29-43).

За рекомендаціями цього звіту, у пункті 1 пропонується, з урахуванням економічно недоцільним ремонтом за аварійними ознаками вертикальних сонцезахисних ребер та металевих кріплень, розглянути питання щодо їх повного демонтажу.

22.02.2019 року комісія Чернігівської філії ПАТ «Укртелеком» провела огляд фасадів та фасадних пристроїв сонцезахисту технологічної будівлі та визнала за необхідне провести розбирання поясків, сандриків, жолобів із листової сталі, дрібних металоконструкцій вагою до 0,5 т, 0,1 т, про що складено дефектний акт від 01.03.2019 року (а.с.44).

Відповідно до дефектного акту на демонтаж збірних з/б сонцезахисних елементів зовнішніх стін технологічної будівлі за адресою: м. Чернігів, пр-кт Перемоги, 76, затвердженого директором Чернігівської філії ПАТ «Укртелеком» 01.03.2019, комісія, використовуючи результати огляду фасадів, засадних пристроїв сонцезахисту та висновки зі Звіту наданого науково-дослідним інститутом будівельного виробництва (НДІБВ) м. Київ за № 27/1-64 (5ДП-12) визнали за необхідне виконати поточний ремонт на фасадах будівлі щодо демонтажу вертикальних сонцезахисних ребер з проведенням відповідних супутніх будівельних робіт.

Згідно з актом № 1 приймання виконаних будівельних робіт за червень 2019 року були здійснені підрядником ТОВ «ЕЙГЕР» демонтажні роботи щодо розбирання вертикальних сонцезахисних ребер з проведенням відповідних супутніх будівельних робіт на фасадах технологічної будівлі за адресою: м. Чернігів, пр-кт Перемоги, 76.

Відповідно до креслень та фотокопій наданих суду додатково, вертикальні сонцезахисні ребра були встановлені з 2-го по 7-й поверхи на фасадах технологічної будівлі за адресою: м. Чернігів, пр-кт Перемоги, 76, що виготовлялися із окремих залізобетонних елементів. Ці елементи сонцезахисних ребер установлюються на опірні металеві столики та приварюються до них через закладну деталь, а закладну деталь верхньої частини елемента також приварюють до металевого столика вище розташованого ребра за допомогою металевого коротуна. Металеві столики виготовляються у складі металевих деталей кріплення, які встановлюються як у процесі монтажу стінових панелей, це ММ 5, ММ13, ММ15, так і до їх монтажу, це ММ14, ММ6, ММ7-ММ11. Самі стики ребер після їх монтажу заповнюються пружними прокладками та зашпаровуються цементним розчином.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, на час проведення підрядником ТОВ «ЕЙГЕР» демонтажних робіт щодо розбирання вертикальних ребер сонцезахисних з проведенням відповідних супутніх будівельних робіт на фасадах технологічної будівлі за адресою: м. Чернігів, пр-кт Перемоги, 76, документи, які б підтверджували призупинення експлуатації будівлі в цілому або її частин в матеріалах справи відсутні.

За результатами обстеження фасадів будівлі та співставлення з інформацією, що описана вище, яка міститься в матеріалах справи, встановлено наступне.

Технологічна будівля за адресою: м. Чернігів, пр-кт Перемоги, 76 побудована за конструктивною схемою каркасною із типових збірних залізобетонних конструкцій по серії ИИ-20/70 з кроком по сітці 6,0 х 6,0 м, є 7-ми поверховою. Зовнішні стіни виконані як огороджувальні конструкції з полегшених бетонних навісних панелей з 2-го по 7-ми поверхи, на 1-му поверсі самонесучі цегляні.

Від рівня перекриття над 1-м поверхом до зрізу парапетних стінок суміщеного даху на фасадах будівлі в місцях між віконними прорізами, де існували збірні залізобетонні вертикальні декоративні елементи сонцезахисту, існують вертикальні сліди залишків цементного розчину та обрізаних столиків на металевих закладних деталях закріплених в стінових панелях без втручання (проникнення) в огороджувальні конструкції (навесні стінові панелі).

Вимоги нормативно-правових актів на момент проведення експертизи, що впливають на результати висновку, передбачають наступне.

У відповідності до статті 34 Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після:

- подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлених про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 № 406.

Так, роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструюю та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Відновлення окремих конструкцій будівель та споруд з метою ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій (аварій) та відновлення функціонування об`єктів, призначених для забезпечення життєдіяльності населення, без зміни їх геометричних розмірів.

Примірний перелік послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затверджений наказом Держжитлокомунгоспу України 10.08.2004 № 150 із змінами в редакції від 26.11.2014 року.

Так, згідно листа Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 26.01.2005 року № 4/3-102 щодо примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, Комітетом розроблений Примірний перелік послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженій наказом від 10.08.2004 № 150 та зареєстрований в Мін`юсті Україні 21.08.2004 за № 1046/9645 (з наступними змінами).

У відповідних розділах вищезгаданого документу наведено перелік робіт за наступним розмежуванням:

- технічне обслуговування жилих будівель - комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання (підрозділ 1.1 Примірного переліку.

- поточний ремонт - комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання (підрозділ 1.2 вищезгаданого нормативного документу). Поточний ремонт повинен проводитись з періодичністю, яка забезпечує ефективну експлуатацію будівлі з моменту завершення її будівництва (капітального ремонту реконструкції) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт або реконструкцію.

- капітальний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає заміну, відновлювання та модернізацію конструкцій і обладнання будівель у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також покращення планування будівлі і благоустрою території без зміни будівельних габаритів об`єкту (розділ 2 тримірного переліку).

Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що відносяться до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі).

Примірним переліком також визначено граничний обсяг виконання деяких послугу відсотковому відношенні або натуральних показниках: загальних обсягів елементів будинку, інженерних систем, обладнання тощо.

Крім того, у пункті 1.2.6.15 при вибірковому ремонту по крівлі «заміна 10% загальної площі покриття» визначено граничний максимальний обсяг здійснення зазначених робіт без його обмеження у бік зменшення.

У свою чергу, листом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 15.07.2009 № 9/9-1056 роз`яснено, що капітальний ремонт будівлі - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає заміну, відновлювання та модернізацію конструкцій і обладнання будівель у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також покращення планування будівлі і благоустрою території без зміни будівельних габаритів об`єкту. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації будівлі в цілому або її частин (за умови їх автономності). Поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що відносяться до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі). Поточний ремонт повинен провадитись з періодичністю, що забезпечує ефективну експлуатацію будівлі або об`єкта з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт (реконструкцію).

Питання щодо експлуатації житлових будівель, термінів проведення їх ремонтів та розподілів ремонтно-будівельних робіт за класифікацією відносяться до повноважень Мінжитлокомунгоспу України.

За роз`ясненнями, наданими листом Мінжитлокомунгоспу від 11.03.09 № 8/7-2425, Примірний перелік послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд розроблений на виконання положень Закону України «Про житлово-комунальні послуги», затверджений наказом Держжитлокомунгоспу від 10.08.04 № 150, із змінами, внесеними наказом від 12.11.2004 № 198, може бути застосований для визначення робіт поточного чи капітального ремонту, лікарень, учбових закладів, адміністративних будинків за відповідним рішенням, головного розпорядника коштів.

Відповідно до законодавчих та нормативно-правових актів з питань будівництва питання розроблення проектів будівництва та їх затвердження, здійснення фінансування та розрахунків за обсяги виконаних робіт відносяться до повноважень замовника (розпорядника коштів).

Листом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 13.01.09 № 9/9-26 роз`яснено, що примірний перелік послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженій наказом Держжитлокомунгоспу від 10.08.2004 № 150 (із змінами), було розроблено на виконання положень Закону України «Про житлово - комунальні послуги».

Враховуючи викладене, зазначений вище Примірний перелік може бути застосований для визначення, робіт поточного чи капітального ремонту лікарень, учбових закладі: адміністративних будинків за рішенням їх власників.

Колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що ДБН 33.1.2-14:2018 «Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об`єктів. Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель і споруд» визначені сфера застосування, терміни та визначення понять: «будинок», «будівля», «споруда», «відокремлена частина», «комплекс», «лінійний об`єкт інженерно - транспортної інфраструктури», «капітальний ремонт», «реконструкція» наведено у ДБН А. 2.2-3.

ДСТУ-Н Б В.1.2-18:2016 розділом «Настанова щодо обстеження будівель і споруд для визначення та оцінки їх технічного стану» визначені категорії технічного стану будівельних конструкцій та об`єктів.

ДСТУ-Н Б А.1.1-81:2008 «Система стандартизації та нормування в будівництві. Основні вимоги до будівель і споруд. Настанова із застосування термінів основних вимог до будівель і споруд згідно з тлумачними документами Директиви ради 89/106/ЄЕС» визначено: терміни та визначення понять, що стосуються основних вимог до будівельних виробів та будівельних об`єктів, терміни, що стосуються основної вимоги «механічна міцність та стійкість».

Крім того, ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва» визначено норми до вартості нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту та технічного переоснащення будинків, будівель і споруд будь-якого призначення, їх комплексів, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також реставрації пам`яток архітектури та містобудування, а також визначено термін будівельні роботи, а саме - це будівельні, монтажні, ремонтно-будівельні, реставраційно-відновлювальні та пусконалагоджувальні роботи.

Виходячи з аналізу наведених вимог нормативно-правових актів та обставин справи, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає настпуне.

Так, будівля - це різновид споруди, що складається з несучих та огороджувальних або сполучених (несучоогороджувальних) конструкцій, які утворюють наземні або підземні приміщення, призначені для життєдіяльності людей та виробництва продукції, як це визначено пунктом 3.1 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» із змінами, а будинок це різновид будівлі, яка призначена, як правило, для проживання та обслуговуванні людей, як це визначено пунктом 3.3 цього ДБН.

Наказом Держжитлокомунгоспу України 10.08.2004 № 150, із змінами, в редакції від 26.11.2014, затверджено Примірний перелік послуг з утриманні будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд у відповідності на виконання положень Закону України «Про житлово-комунальні послуги». Тобто, вказаний перелік є не вичерпаним та носить характер «приблизного» або «орієнтованого» і більше стосується об`єктів житлового фонду. Але в будь-якому випадку цей перелік не носить характер «категоричного або вичерпаного».

Відповідно до пунктів 3.1, 3.7 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», із змінами, та роз`яснень регулятора з будівельної галузі в листах Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 26.01.2005 № 4/3-102, Міністерстві регіонального розвитку та будівництва України від 15.07.2009 № 9/9-1056 капітальний ремонт - це один із видів будівництва, який містить сукупність (комплекс) ремонтно-будівельних робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи при заміні, відновленні та модернізації конструкцій будівель у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення його експлуатаційних показників, а також благоустрій території, при цьому, передбачається призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Роботи з переобладнання та перепланування будівлі, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції, а також відновлення окремих конструкцій будівель та споруд з метою ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій (аварій) та відновлення функціонування об`єктів, призначених для забезпечення життєдіяльності населення, без зміни їх геометричних розмірів відповідно до п.п. 1, 13 не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію передбачених постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 № 406.

Судом першої інстанції обґрунтовано зазначено, що головною метою з проведення будівельних робіт у 2019 році, в першу чергу, було впровадження протиаварійних заходів щодо повного демонтажу за аварійними ознаками декоративних вертикальних ребер сонцезахисних та металевих кріплень відповідно до висновків Звіту про науково-дослідну роботу «Обстеження, оцінка технічного стану будівельних конструкцій технологічної» будівлі ПАТ «Укртелеком», за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 76», шифр Г/Д № 27/1-64 (5ДП-12), розроблений Науково-дослідним інститутом будівельного виробництва (НДІБВ) в 2012 році та дефектного акту на демонтаж збірних з/б сонцезахисних елементів зовнішніх стін технологічної будівлі, затвердженого директором Чернігівської філії ПАТ «Укртелеком» 01.03.2019 року.

У свою чергу, роботи з демонтажу за аварійними ознаками вертикальних ребер сонцезахисних з декоративних навісних полегшених залізобетонних елементів на технологічній будівлі ПАТ «Укртелеком» без їх ремонту чи відновлення, чи заміни та без призупинення експлуатації будівлі в цілому або її частини на час виконання цих робіт не відносяться до капітального та поточного ремонту, як це передбачено Примірним переліком послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженого наказом Держжитлокомунгоспу України 10.08.2004 № 150, із змінами в редакції від 26.11.2014, та у листах-роз`ясненнях від 26.01.2005 № 4/3-102 та 11.03.2009 № 8/7-2425 Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства, від 15.07.2009 № 9/9-1056 Міністерства регіонального розвитку та будівництва України.

Вказані роботи відносяться до комплексу робіт протиаварійних заходів, пов`язаних запобіганню аварії та безпеці життя і здоров`я людей.

Також, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що виконання робіт з демонтажу вертикальних сонцезахисних ребер з декоративних навісних полегшених залізобетонних елементів на технологічній будівлі ПАТ «Укртелеком», відповідно до проектних рішень з їх улаштування (креслення додатково надані судом), не є втручанням (проникненням) в несучі та огороджувальні конструкції будівлі.

Роботи щодо демонтажу з аварійними ознаками вертикальних ребер сонцезахисних з декоративних навісних полегшених залізобетонних елементів на технологічній будівлі ПАТ «Укртелеком» не потрібують дозвільних документів на їх виконання та не підлягають прийняття в експлуатацію відповідно до пунктів 1, 13 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 року № 406.

Крім того, суд звертає увагу на той факт, що при проведені робіт з демонтажу навісних полегшених залізобетонних конструкцій, не було втручання в несучі або огороджувальні системи, якими, в даному випадку, являються стіни фасаду будівлі.

Проведені роботи з демонтажу не передбачали подальшого будівництва та не являлись підготовчими роботами.

Також, на час виконання робіт з демонтажу сонцезахисних панелей експлуатація будівлі, за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 76 не призупинялась.

Верховний Суд України у постанові від 26 червня 2018 року у справі №464/2254/17, висловив правову позицію, яка полягає у тому, що капітальний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає заміну, відновлювання та модернізацію конструкцій і обладнання будівель у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також покращення планування будівлі і благоустрою території без зміни будівельних габаритів об`єкту. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації будівлі в цілому або її частин (за умови їх автономності).

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 27 лютого 2012 року у справі № 21-419а11, де Суд відзначив, що до капітального ремонту відносяться роботи, пов`язані зі зміною існуючого вигляду раніше експлуатованого приміщення, з заміною конструктивних елементів споруди. При капітальному ремонті експлуатація будівлі за цільовим призначенням призупиняється.

Правовими положеннями ч.5 ст. 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до висновку експерта за результатами судової будівельно-технічної експертизи № 20/06-20 від 22.06.2020 року, роботи ПАТ «Укртелеком», за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 76 у м. Чернігів, з демонтажу сонцезахисних елементів не є втручанням (проникненням) у несучі та огороджувальні конструкції будівлі; роботи з демонтажу фасадних пристроїв (елементів) сонцезахисту не є заміною або відновленням конструкцій чи інженерних систем та обладнання будівлі. Вказані роботи відносяться до комплексу робіт протиаварійних заходів, пов`язаних запобіганню аварії та безпеці життя і здоров`я людей, роботи з демонтажу фасадних пристроїв сонцезахисту не відносяться до робіт з капітального ремонту фасадної частини будівлі, а відносяться до комплексу робіт протиаварійних заходів, пов`язаних запобіганню аварії та безпеці життя і здоров`я людей (Т.2 а.с.2-16).

Щодо позовних вимог про скасування оскаржуваного припису Управління № 26 від 09.08.2019 року, винесеного на підставі висновку про виконання будівельних робіт з капітального ремонту фасадної частини будівлі без отримання дозволу на їх виконання, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає наступне.

Правовими положеннями ст. 7 Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» регламентовано, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду, яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються:

1. найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід;

2. найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід;

3. місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід;

4. номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід;

5. перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові;

6. дата початку та дата закінчення заходу;

7. тип заходу (плановий або позаплановий);

8. форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо);

9. підстави для здійснення заходу;

10. предмет здійснення заходу;

11. інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Як вбачається з направлення Управління державного архітектурно-будівельного контролю ЧМР № 104 від 01.08.2019 року, для здійснення позапланової перевірки ПАТ «Укртелеком» направлявся - заступник начальника управління ДАБК Чернігівської міської ради Квітко Лариса Вікторівна. Строк дії направлення з 05.08.2019 року по 09.08.2019 року.

Проте, як вірно наголошено позивачем та встановлено судом першої інстанції, 09.08.2019 року, під час проведення позапланової перевірки, була присутня ще одна особа - начальник інспекційного відділу Манойленко Юрій Миколайович, прізвища якого не вказано в направленні на проведення позапланового заходу № 104 від 01.08.2019 року.

Крім того, акт перевірки, який має бути складений за результатами проведення планового позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності стосовно ПАТ «Укртелеком» щодо виконання будівельних робіт з реконструкції (капітального ремонту) фасадної частини будівлі Чернігівської філії ПАТ «Укртелеком», за адресою: м. Чернігів, проспект Перемоги, 76 у м. Чернігів, датований 01.08.2019 року (Т.1 а.с.14). При цьому, початок позапланової перевірки Управління державного архітектурно-будівельного контролю ЧМР має місце лише з 05.08.2019 року.

Також, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що в матеріалах справи міститься аналогічний акт перевірки № 104, підписаний тими самими особами, проте датований 09.08.2019 року (Т.1 а.с.75-79).

З огляду на вищевикладене, вбачається невідповідність дати складання акту з датою початком проведення позапланового заходу, розділ II «Строк проведення державного нагляду (контролю)».

Аналіз наведених правових положень та вищезазначених обставин справи дає підстави колегії суддів апеляційної інстанції для висновку, що в даному випадку наявні правові підстави для задоволення позовних вимог, а саме визнання протиправною та скасування постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради від 16.08.2019 № 6 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та визнання протиправним та скасування припису Управління державного архітектурно - будівельного контролю Чернігівської міської ради від 09.08.2019 № 26 про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішення повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються, а в рішенні від 27.09.2010 по справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» - що ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

Як зазначено в п. 4.1 Рішення Конституційного суду України від 02.11.2004 р. N 15-рп/2004 суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує захист гарантованих Конституцією та законами України прав і свобод людини і громадянина, прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях визначив окремі ознаки принципу верховенства права у розбудові національних систем правосуддя та здійсненні судочинства, яких мають дотримуватись держави - члени Ради Європи, що підписали Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги правову позицію Європейського суду з прав людини, яка викладена в справі «Пономарьов проти України» (пункт 40 мотивувальної частини рішення від 3 квітня 2008 року), в якому Суд наголосив, що «право на справедливий судовий розгляд», яке гарантовано п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду.

У справі «Сокуренко і Стригун проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що «стаття 6 Конвенції не зобов`язує держав - учасників Конвенції створювати апеляційні чи касаційні суди. Однак там, де такі суди існують, необхідно дотримуватись гарантій, визначених у статті 6» (пункт 22 мотивувальної частини рішення від 20 липня 2006 року).

Аналіз наведених положень дає підстави колегії суддів апеляційної інстанції дійти висновку, що даний адміністративний позов підлягає задоволенню, а тому доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу суду.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів апеляційної інстанції доходить до висновку, що інші доводи апелянта не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, а тому судом до уваги не приймаються.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що судом першої інстанції було вірно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, прийнято законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права.

Обставини, викладені в апеляційній скарзі, до уваги не приймаються, оскільки є необґрунтованими та не є підставами для скасування рішення суду першої інстанції.

В зв`язку з цим, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Чернігівської міської ради - залишити без задоволення.

Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2020 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя: М.І. Кобаль

Судді: Л.О. Костюк

О.М. Кузьмишина

Повний текст виготовлено 22.03.2021 року