Справа № 240/20446/20
Суддя: Іваненко Т.В.
Дата ухвалення: 2021-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про залишення апеляційної скарги без руху
Справа № 240/20446/20

23 березня 2021 року

м. Вінниця

Суддя-доповідач Сьомого апеляційного адміністративного суду Іваненко Т.В., перевіривши матеріали апеляційної скарги ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 25 січня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :
відповідно до рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 25 січня 2021 року позов задоволено.

Не погодившись із судовим рішенням, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку.

Перевіривши додержання особою, яка подала апеляційну скаргу, вимог статей 295, 296 КАС України, суд дійшов висновку про залишення поданої апеляційної скарги без руху з таких підстав: скаржником не сплачено судовий збір за подачу апеляційної скарги, не надано правовстановлюючих документів Житомирського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, не надано документів на підтвердження повноважень Войтовича В.

Відповідно до ч. 1ст. 55 КАС України, сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч.3 ст. 55 КАС України юридична особа, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Статтею 59 КАС України визначено документи, що підтверджують повноваження представників

Згідно п. 1 ч. 1 вищевказаної статті КАС України, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи.

Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами (ч. 3 ст. 59 КАС України.

Згідно матеріалів справи, відповідачем у справі є Житомирський обласний військовий комісаріат.

Апеляційну скаргу подано Житомирським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки.

При цьому, код ЄДРПОУ Житомирським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки вказаний 07873079 за яким, згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зареєстрований Житомирський обласний військовий комісаріат.

В той же час, жодних доказів щодо реорганізації ІНФОРМАЦІЯ_1 та клопотань про заміну відповідача у справі скаржником до апеляційної скарги не долучено, що унеможливлює встановлення особи скаржника.

Разом з тим слід вказати, що апеляційна скарга підписана військовим комісаром Житомирського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки полковником ОСОБА_2 .

Проте, жодних доказів на підтвердження повноважень ОСОБА_3 в матеріалах справи немає.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Однак апелянтом вказані вимоги не дотримано, оскільки матеріали апеляційної скарги документу про сплату судового збору за подання апеляційної скарги не містять.

Порядок сплати судового збору регулюється Законом України "Про судовий збір".

Так, відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 вказаного Закону за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб на 01 січня 2020 року визначений у розмірі 2102 грн.

Враховуючи, що позовна заява містить вимогу немайнового характеру, то за подання апеляційної скарги в даному випадку належить сплатити судовий збір в сумі 1261,20 грн.

Разом з цим, відповідачем не надано суду належних доказів сплати судового збору за подання даної апеляційної скарги у встановленому законом порядку та розмірі.

Зазначені недоліки можуть бути усунуті шляхом надання документу (квитанції) про сплату судового збору у розмірі, визначеному Законом України "Про судовий збір" (в редакції Закону, чинній на час подання апеляційної скарги), із підтвердженням зарахування вказаної суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Щодо клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору у зв`язку з тривалою процедурою сплати судового збору слід зазначити наступне.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Умови, за яких суд може, зокрема, відстрочити сплату судового збору та перелік суб`єктів, до яких таке право застосовується, обумовлені ст. 8 Закону України "Про судовий збір".

Згідно з частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 2 цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд також виходить з того, що саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про звільнення (відстрочення) від сплати судового збору; обов`язок сплатити судові збори, встановлений відповідно до закону, має законну мету, а тому, за загальним правилом, не визнається судом непропорційним чи накладеним свавільно; застосовані згідно із законом процесуальні обмеження у формі обов`язку сплатити судовий збір, за загальним правилом, не зменшують для заявника можливості доступу до суду та не ускладнюють йому цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.

При прийнятті таких висновків суд враховує положення пункту 1 частини другої статті 129 Конституції України, згідно з яким однією із основних засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. У зв`язку із цим обставини, пов`язані небажанням сторони сплатити судовий збір, у тому числі, обставини, пов`язані з фінансуванням суб`єкта владних повноважень з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Вказане узгоджується з висновком Верховного Суду викладеним в ухвалі від 18.03.2020 у справі №420/3173/19 та ухвалі від 30.12.2020 у справі № №560/3049/20.

Таким чином суд вважає, що у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Згідно з ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Оскільки вказані судом обставини щодо невідповідності апеляційної скарги вимогам статті 296 КАС України створюють перешкоди для відкриття апеляційного провадження, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху з наданням особі, яка подала апеляційну скаргу, строку для усунення виявлених недоліків.

Керуючись ст.ст. 169, 295, 296, 298, 325, 328, 329 КАС України, суд

У Х В А Л И В :
1. В задоволенні клопотання Житомирського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про відстрочення сплати судового збору відмовити.

2. Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 25 січня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

3. Запропонувати особі, яка подала апеляційну скаргу, у десятиденний строк з моменту отримання ухвали суду виконати вимоги цієї ухвали та усунути виявлені недоліки апеляційної скарги, а саме: надати оригінал документу про сплату судового збору, надати належним чином завірені копії правовстановлюючих документів Житомирського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки та належним чином завірені копії документів, що підтверджують повноваження Войтовича В.

4. Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, апеляційна скарга буде повернута особі, яка подала апеляційну скаргу.

5. Копію цієї ухвали надіслати на адресу особі, яка подала апеляційну скаргу, рекомендованим листом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Іваненко Т.В.