Справа № 280/339/21
Суддя: Новікова Інна Вячеславівна
Дата ухвалення: 2021-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2021 року о 12 год. 16 хв.Справа № 280/339/21 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Новікової І.В.,

за участю секретаря судового засідання Півоварової В.П.

представника позивача - Тіунова С.М.,

представника відповідача - Прокоф`єва С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом Приватного малого підприємства «Фірма «Демаркет Б-ХХ»

до Дніпровської митниці Держмитслужби

про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

16 січня 2021 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма «Демаркет Б-ХХ» (далі позивач) до Дніпровської митниці Держмитслужби (далі - відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про коригування митної вартості товарів від 30.06.2020 №UA110230/2020/000119/2.

Ухвалою суду від 21.01.2021 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання на 24.02.2021.

24.02.2021 закрито підготовче провадження та призначено судовий розгляд справи на 17.03.2021.

В судовому засіданні 17.03.2021 проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ним надано всі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товару, який переміщується через митний кордон України, які відповідають характеру угоди, а посилання митного органу на виявлені під час перевірки поданих документів розбіжності є безпідставними.

Представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідач проти задоволення позову заперечував, посилаючись на те, що в поданих позивачем документах на підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару було виявлено недоліки, у зв`язку з чим витребувано додаткові документи, які не були надані позивачем в повному обсязі. Зазначає, що позивачем не підтверджено заявлену митну вартості імпортованого товару, що зумовило відсутність підстав для оформлення товару за визначеною декларантом митною вартістю. Крім того, відповідач вказали на те, що митним органом у встановленому законом порядку було встановлено, що вартість імпортованого позивачем товару є вищою ніж заявлена, що зумовило прийняття рішення про коригування митної вартості товарів.

Представник відповідача просив в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

З матеріалів справи судом встановлено, що 06.05.2019 між позивачем ПМП «Фірма «Демаркет Б-ХХ» та ТОВ «ЄвроХім-Термінал Невиноминськ», Російська Федерація, укладено договір №319-0431127 за умовами якого Продавець поставляє на умовах DAP кордон Росія-Україна, прикордонна станція Соловей, хімічну бутилацетат та метилацетат наливом.

До митного контролю та митного оформлення 30.06.2020 позивачем надіслано засобами електронного зв`язку митну декларацію (далі - МД) в режимі ІМ 40, якій присвоєно №UА110230/2020/014171 на товар: «Метилацетат (метиловий ефір оцтової кислоти) вищий сорт ТУ 2435-063-01 зі зм.№1-2, являє собою прозору, безбарвну рідину. Масова частка основної речовини - 99,7%, масова частка метилового спирту 0,22%. Партія 200612_ХР_3_4_0. Наливом 41300 кг. Не містить наркотичних, психотропних засобів та прекурсорів. Використовується як розчинник в лакофарбовій промисловості. Торгова марка: немає даних. Країна виробництва: RU. Виробник: АО «Невинномиський Азот». Торгова марка: немає даних».

В графі 44 зазначеної МД декларантом вказано наступні документи: сертифікат якості №1202692 від 12.06.2020; Рахунок-проформа №452083PD від 08.06.2020; Рахунок-фактура (інвойс) №1196670РS від 16.06.2020; Накладна УМВС №29211867, №29211965 від 19.06.2020; Платіжне доручення в іноземній валюті №91 від 10.06.2020; Зовнішньоекономічний договір №319-0431127 від 06.05.2019; Доповнення до зовнішньоекономічного договору №319-1212009 від 05.06.2020; Паспорт безпеки №б/н від 08.07.2016; Копія митної декларації країни відправлення №10805010/180620/0035842 від 18.06.2020.

Під час здійснення відповідачем митних формальностей щодо документального оформлення імпортованого позивачем товару спрацювала Автоматизована система аналізу та управління ризиками (далі - АСАУР), а саме АСАУР сформовано профіль ризиків та визначено необхідні митні процедури, а саме: за кодом 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів».

При здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, керуючись ч.3 ст.53 Митного кодексу України орган доходів і зборів дійшов висновку, що документи, які надані до митного оформлення товару містять розбіжності та не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а саме:

«Якщо рахунок сплачено, документами, які підтверджують митну вартість товарів, відповідно до положень ч.2 ст.53 МКУ, є банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, інші платіжні або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

При цьому, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Відповідно до п.5.6 контракту від 06.05.2019 №319-0431127 покупець оплачує за товар у вигляді авансового платежу у розмірі 100% вартості товару з дня отримання рахунка продавця.

В поданому до митного оформлення платіжному дорученні від 10.06.2020 №91 зазначено суму оплати 21150 USD. При цьому, вартість задекларованої партії складає «19411 USD».

В графі 70 «Деталі платежу» міститься посилання лише на контракт від 06.05.2019 №319-0431127 та проформу Інвойс від 08.06.2020 №452083РD.

Враховуючи вищезазначене, подані до митного оформлення документи стосовно оплати товару не містять всіх необхідних реквізитів, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. Та містять відомості, що викликають сумніви в достовірності поданих документів.

Копія митної декларації країни відправлення від 18.06.2020 №10805010/180620/0035842 не завірена у встановленому порядку уповноваженими органами іноземної держави та відсутні відмітки прикордонної митниці. У наданих до митного оформлення інвойсі-проформі від 08.06.2020 №452083PD та інвойсі від 16.06.2020 №1196670PS відсутні відмітки прикордонної митниці та не містять печаток і штампів митних органів країни відправлення та прикордонних митних органів країни призначення, що може свідчити про надання декларантом до митниці інших документів, ніж ті, що були додані відправником, що дає підстави для сумніву у достовірності зазначених відомостей та указує на наявність фіскальних ризиків, в частині можливого заниження митної вартості заявленого товару.».

Враховуючи викладене, згідно вимог ч.3 ст.53 МКУ позивачу повідомлено про необхідність протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість та обраний метод її визначення, а саме: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором про поставку товару, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) виписка з бухгалтерської документації; 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

На запит митниці декларантом листом від 30.06.2020 надано наступні додаткові документи: комерційна пропозиція, лист експортера (витяг з повідомлення електронної пошти); висновок експерта від 01.06.2020 №20/1/150; пояснення декларанта щодо встановлених митним органом розбіжностей від 30.06.2020.

До додатково наданих підприємством документів митним органом встановлено наступні зауваження:

в наданому додатково висновку експерта від 01.06.2020 №20/1/150 зазначено, що ринкова вартість об`єкту дослідження «Метилацитат (METHYLACETATE) країна походження - Російська Федерація (RU)» становить від 379,62 USD без ПДВ/т до 470 USD без ПДВ/т напроти поданих до митного оформлення документів у валюті контракту USD (й згідно доповнення до нього) та інвойсу ціна товару при цьому становить 470 USD/т. До того експертиза визначає рівень цін на товар станом на травень 2020 року, але поставка товару здійснюється у червні 2020 року;

додатково надана комерційна пропозиція від 04.06.2020 є витягом з листування по електронній пошті між продавцем та покупцем, тобто має суб`єктивну спрямованість, що суперечить суті комерційної пропозиції продавця виставляти на продаж товар необмеженій кількості потенційних покупців в умовах вільної конкуренції.

30.06.2020 особа, уповноважена на роботу з митницею відмовилась від надання в повному обсязі документів, які підтверджують митну вартість згідно з ч.3 ст.53 МКУ.

Враховуючи вимоги ст.59 МК України використана наявна у митного органу інформація щодо митного оформлення ідентичних товарів за МД №110110/2020/006967 від 19.05.2020 за рівнем митної вартості 0,6 дол/кг.

За результатами здійсненого контролю правильності визначення митної вартості товарів митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA110230/2020/000119/2.

Позивач, не погодився з прийнятим рішенням, звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з того, що згідно з ч.1 ст.246 Митного кодексу України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч.1 ст.248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Згідно з ч.1 ст.257 Митного кодексу України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії.

Відповідно до ст.49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Згідно ч.1 ст.51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Частиною 1 ст.52 Митного кодексу України визначено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ч.2 ст.52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом;

2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно з ч.1 ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Такими документами є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (ч.2 ст.53 Митного кодексу України).

Відповідно до ч.3 ст.53 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Аналіз вказаних норм дозволяє дійти висновку, що до виключної компетенції митних органів відноситься вирішення питання перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості, а також самостійного її визначення у встановлених Законом випадках. Даний висновок узгоджується з основним принципом оцінки товарів для митних цілей, закріпленим у ст.VII Генеральної асамблеї з тарифів і торгівлі «Оцінка товарів для митних цілей», згідно з яким оцінка імпортованого товару для митних цілей має базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на якій розраховується мито, або аналогічного товару.

Суд зазначає, що відповідно до приписів ст.53 Митного кодексу України, митниця має право запитувати додаткові документи в разі виявлення під час митного оформлення розбіжностей в документах, перелік яких визначений ч.2 даної статті.

При цьому, суд зазначає, що підставою для витребування додаткових документів не є наявність недоліків (описок), як таких, а наявність саме недоліків, які впливають на правильність визначення митної вартості товару.

Щодо встановленої розбіжності «В поданому до митного оформлення платіжному дорученні від 10.06.2020 №91 зазначено суму оплати 21150 USD. При цьому, вартість задекларованої партії складає «19411 USD», суд зазначає наступне.

Згідно Додатку №319-1212009 до Договору поставки в Україну на умовах DAP кордон №319-0431127 від 06.05.2019, сторонами обумовлено постачання товару метилацетат (метиловий ефір оцтової кислоти, налив) ТУ 2435-063-01, кількість 45,00 тони +/- 10% в опціоні Продавця, ціна товару 470,00 доларів США за 1 тону.

Так, згідно пункту 5.6 Договору, відповідно до якого на митну територію України постачався товар, Покупець проводить оплату у вигляді авансового платежу у розмірі 100% вартості Товару на протязі 5 банківських днів з дати отримання рахунку Продавця…

08.06.2020 Продавцем виставлено позивачу попередній рахунок №452083PD (Проформа-інвойс) на суму 21150,00 доларів США, за товар у кількості 45,00 тони, за ціною однієї тони 470,00 доларів США.

Платіжним дорученням в іноземній валюті №91 від 10.06.2020, позивач провів 100% передоплату за товар, відповідно до виставленого рахунку №452083PD.

Проте, 16.06.2020 продавцем складено остаточний рахунок (інвойс) №1196670PS, відповідно до якого, на адресу покупця поставлено товар у кількості 41,30 тон, за ціною 470,00 доларів США, на загальну суму 19411,00 доларів США.

Тобто, фактично після виставлення попереднього рахунку та проведення передоплати за товар відбулась зміна кількості товару, що постачався, а не його вартості.

При цьому, жодних розбіжностей щодо ціни товару документи, що подавались до митного оформлення не містили, а також надавали можливість ідентифікувати поставку товару.

Суд зазначає, що зважаючи на умови укладеного контракту, позивач об`єктивно не мав можливості внести зміни до платіжного доручення, яким проведено повну оплату товару, проте, інші документи подані до митного оформлення вказували саме на незмінність ціни імпортованого товару.

Щодо доводів митного органу про те, що у документах поданих до митної декларації відсутні печатки і штампи митних органів країни відправлення на інвойсах, що на думку митного органу може свідчити про надання декларантом до митниці інших документів, ніж ті, що були додані відправником, суд зазначає, що такі доводи є лише припущеннями митного органу, а відповідно до положень статті 2 КАС України рішення суб`єкта владних повноважень не може ґрунтуватись на припущеннях.

Також, митний орган вказуючи на відповідний недолік не зазначає про те, які положення Митного кодексу України порушено декларантом, а відповідно такі обставини не можуть слугувати підставою для коригування митної вартості товару.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивач надав митному органу усі необхідні документи, які надають можливість перевірити та підтвердити заявлену митну вартість товару.

Згідно зі статтею 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. Відповідно до частини 3 цієї ж статті за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з пунктом другим частини 6 статті 54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, зокрема у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Суд зазначає, що відповідно до вимог ч.3 ст.53 Митного кодексу України додаткові документи надаються декларантом за наявності, відтак, саме по собі подання таких документів не в повному обсязі не може бути підставою для коригування митної вартості товару.

Стаття 57 Митного кодексу України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, здійснюється шляхом застосування таких методів:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Якщо основний метод не може бути використаний, застосовується послідовно кожний із перелічених у частині першій цієї статті методів. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Стаття 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В силу ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Відповідачем не доведено правомірність прийнятих рішень.

Митним органом не доведено за допомогою належних та допустимих доказів, що митна вартість імпортованого позивачем була визначена необґрунтовано, що б в свою чергу надавало митному органу права на коригування митної вартості товару.

При розгляді справи суд дійшов висновку, що при прийнятті оскаржуваного рішення відповідач діяв необґрунтовано, тобто без врахування всіх обставин, які мають значення при прийнятті рішення, що зумовлює висновок суду про задоволення позовних вимог Приватного малого підприємства «Фірма «Демаркет Б-ХХ».

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Приватного малого підприємства «Фірма «Демаркет Б-ХХ» (69081, м.Запоріжжя, вул.8 Березня, буд.190, ) до Дніпровської митниці Держмитслужби (49038, Дніпропетровська область, м.Дніпро, вул.Княгині Ольги, буд.22, ) про визнання протиправними та скасування рішень - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA110230/2020/000119/2 від 30.06.2020.

Стягнути на користь Приватного малого підприємства «Фірма «Демаркет Б-ХХ» судовий збір в розмірі 2149,66 грн. (дві тисячі сто сорок дев`ять гривень 66 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі виготовлено та підписано 19.03.2021.

Суддя І.В. Новікова