Справа № 500/1185/21
Суддя: Чепенюк Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 500/1185/21

22 березня 2021 рокум.Тернопіль
Суддя Тернопільського окружного адміністративного суду Чепенюк О.В., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Служби безпеки України , Управління Служби безпеки України в Сумській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Служби безпеки України, Управління Служби безпеки України в Сумській області, в якому просить:

визнати протиправними та скасувати накази, якими його звільнено з посади начальника Управління Служби безпеки України в Сумській області з 04.11.2014 та військової служби Служби безпеки України з 03.12.2018;

поновити його на посаді начальника Управління Служби безпеки України в Сумській області з 04.11.2014 та на військовій службі Служби безпеки України із 03.12.2018;

зобов`язати Службу безпеки України надати до Міністерства юстиції України відомості про відсутність підстав для застосування до ОСОБА_1 заборон, визначених статтею 1 Закону України «Про очищення влади».

У відповідності до вимог частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

З`ясовуючи такі питання, суддя встановила, що позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, позов місить такі недоліки.

Частиною третьою статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати судового збору регламентує Закон України від 08.07.2011, №3674-VI «Про судовий збір». Згідно з частиною першою статті 3, частиною першою статті 4 цього Закону судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 1 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2270 гривень.

Судовий збір позивачем не сплачено. У позовній заяві позивач просить звільнити його від сплати судового збору на підставі пункту 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Разом з тим, позивачем заявлено вимогу про зобов`язання Службу безпеки України надати до Міністерства юстиції України відомості про відсутність підстав для застосування до ОСОБА_1 заборон, визначених статтею 1 Закону України «Про очищення влади», на яку пільга, передбачена пунктом 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», не розповсюджується.

Отже, позивач не звільняється від сплати судового збору за звернення до суду з позовними вимогами до Служби безпеки України про зобов`язання вчинити певні дії. А оскільки такі вимоги мають немайновий характер, то позивач зобов`язаний сплатити судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2021, що становить 908,00 грн.

До позовної заяви не додано доказів сплати судового збору у розмірі, встановленому законом.

За подання цього позову позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі зазначеному вище за реквізитами Тернопільського окружного адміністративного суду:

УК у м.Тернополi/м.Тернопiль/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37977599

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA4019751, Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Тернопільський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Інший недолік позовної заяви стосується недотримання позивачем строку звернення до суду з цією позовною заявою.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У свою чергу, відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими Законами.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах про прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Суд звертає увагу, що дана справа відноситься до категорії справ, для яких частиною п`ятою статті 122 КАС України встановлений місячний строк звернення до суду.

Позивачем одночасно з позовною заявою подано до суду заяву про поновлення строку звернення до суду, у якій він просить визнати поважними причини пропущення строку звернення до суду та наводить такі обставини.

Під час перебування у розпорядженні Голови Служби безпеки України (тобто після звільнення з посади, але не з військової служби) він безперешкодно продовжував проходити військову службу, отримував грошове забезпечення, яке відповідало його званню та посаді, за ним зберігалися всі види пільг і соціальних гарантій військовослужбовця, передбачені Законом України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».

27.07.2018 ним подано рапорт про надання щорічної відпустки з 27.07.2018 по 03.12.2018, який був задоволений. Проте із листа від 22.02.2021 №69/12-9-64-234/22 йому стало відомо, що під час перебування у щорічній відпустці був виданий наказ (10.08.2018), яким ОСОБА_1 звільнено з військової служби 03.12.2018.

Позивач стверджує, що про наказ щодо звільнення з військової служби його повідомлено не було. Враховуючи те, що перебування в розпорядженні не передбачає відвідування місця роботи, а передбачає очікування нового призначення чи доручення, то й дізнатись про існування спірних наказів він не міг.

Позивач зазначає, що із наказами про його звільнення з посади начальника Управління Служби безпеки України в Сумській області та переведення у розпорядження т.в.о. Голови Служби безпеки України він до цього часу не ознайомлений, про це йому повідомлено лише в усній формі 12.02.2021 в телефонній бесіді. До цього часу йому не було відомо, що стало підставою звільнення.

Також позивач вказує, що у відповідності до листа від 22.02.2021 №69/12-9-64-234/22, наказом т.в.о. Голови Служби безпеки України від 10.08.2018 № 1021-ос, його звільнено з військової служби за підпунктом «а» пункту 61 Положення про проходження військової служби військовослужбовцями СБУ та підпунктом «з» (у зв`язку із застосуванням заборони, передбаченої частинами третьою або четвертою статті 1 Закону України «Про очищення влади») пункту 2 частини 6 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», у запас Служби безпеки України з 03.12.2018. Крім того, ні листом від 22.02.2021 №69/12-9-64-234/22, ні листом від 10.03.2021 №69/12-1-64/1-234/22 йому не надано жодних копій наказів.

За таких обставин ОСОБА_1 зазначає, що до моменту отримання вказаних листів, якими повідомлено про оскаржувані накази про звільнення з посади начальника Управління Служби безпеки України в Сумській області та звільнення з військової служби, у нього не було об`єктивної змоги зробити достовірний висновок про те, що його звільнення з посади відбулося у зв`язку з люстрацією, та не було достатніх підстав для звернення до суду.

Надаючи оцінку таким обставинам суд вважає, що відсутні підстави для визнання причин пропущення строку звернення до суду поважними з огляду на таке.

Відповідно до даних автоматизованої системи діловодства Тернопільського окружного адміністративного суду 21.01.2021 у суді зареєстрована позовна заява ОСОБА_1 до Служби безпеки України, Управління Служби безпеки України в Сумській області з аналогічними позовними вимоги про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та на військовій службі, зобов`язання вчинити певні дії, яка надійшла до суду поштовим зв`язком та здана на пошту 20.01.2021. Справі присвоєно номер 500/197/21.

У справі №500/197/21 позовна заява була залишена без руху ухвалою суду від 26.01.2021 у зв`язку з тим, що позивачем пропущено місячний строк звернення до адміністративного суду, а у позовній заяві не вказано причин та поважності пропущення цього строку.

Ухвалою суду від 01.03.2021 позовну заяву у справі №500/197/21 повернуто позивачу через неусунення недоліків позовної заяви у строк та спосіб, встановлений судом.

Повторно ОСОБА_1 звернувся до суду з цим позовом 12.03.2021 (у цей день позов здано на пошту), позов надійшов до суду та зареєстрований 16.03.2021 з присвоєнням справі номера 500/1185/21.

Зі змісту позовної заяви, поданої у справі №500/197/21, як і даної позовної заяви, вбачається, що ОСОБА_1 08.03.2014 призначений начальником Управління Служби безпеки України в Сумській області та перебував на цій посаді до 04.11.2014. 04.11.2014 звільнений з посади начальника Управління Служби безпеки України в Сумській області та переведений у розпорядження Голови Служби безпеки України. У період з 18.12.2015 по 19.03.2016 приймав безпосередню участь у заходах АТО.

У позовній заяві у справі №500/197/21 позивач зазначає, що «наказом т.в.о. Голови Служби безпеки України від 10.08.2018 № 1021-ос, його звільнено з військової служби за підпунктом «а» пункту 61 Положення про проходження військової служби військовослужбовцями СБУ та підпунктом «з» (у зв`язку із застосуванням заборони, передбаченої частинами третьою або четвертою статті 1 Закону України «Про очищення влади») пункту 2 частини 6 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», у запас Служби безпеки України з 03.12.2018 (довідка №8-вк)».

Довідка, про яку позивач вказує у позові долучалась до матеріалів позовної заяви, що надійшов до суду 21.01.2021. Ця довідка видана Управлінням Служби безпеки України в Тернопільській області 21.01.2019 за №8-вк про те, що полковник ОСОБА_1 дійсно наказом т.в.о. Голови Служби безпеки України від 10.08.2018 № 1021-ос звільнений з військової служби за підпунктом «а» пункту 61 Положення про проходження військової служби військовослужбовцями СБУ та підпунктом «з» (у зв`язку із застосуванням заборони, передбаченої частинами третьою або четвертою статті 1 Закону України «Про очищення влади») пункту 2 частини 6 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», у запас Служби безпеки України з 03.12.2018. Довідка видана для пред`явлення за місцем вимоги, як вказано у ній.

В той же час, у позовній заяві у цій справі позивач зазначає, що йому 12.02.2021 стало відомо про звільнення його з військової служби.

Наведені обставини свідчать, що те, що ще до 20.01.2021, тобто до дня, коли перша позовна заява ОСОБА_1 була здана на пошту, йому було достеменно відомо про звільнення його з посади та військової служби, а так само про підстави звільнення. З огляду на це, відомості, які позивач наводить у повторно поданій позовній заяві, та заяві про поновлення строку звернення до суду про те, коли йому стало відомо про порушення його прав у частині звільнення з посади та військової служби є неправдивими.

Окрім того, надана до позовної заяви позивачем у справі №500/197/21 довідка Управління Служби безпеки України в Тернопільській області №8-вк датована ще 21.01.2019, і оскільки вона надана самим ОСОБА_1 , тобто йому і видавалася, то ця обставина беззаперечно свідчить про те, що позивачу ще задовго до 2021 року було відомо про обставини і підстави його звільнення.

Суддя звертає увагу, що за приписами частини другої статті 122 КАС України строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Твердження позивача про те, що йому не було надано оскаржуваних наказів не впливає на обчислення строку звернення до суду. А така само хибним є висновок позивача, що до отримання відповіді від Управління Служби безпеки України в Тернопільській області від 22.02.2021 №69/12-9-64-234/22 він не мав достатніх підстав для звернення до суду, оскільки судом встановлено інші обставини, про що вже описано вище, і місячний строк звернення до суду з цим позовом, виходячи із приписів частин другої, п`ятої статті 122 КАС України, необхідно обчислювати з дня, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, тобто у будь-якому випадку не пізніше подання першої позовної заяви, з якої в свою чергу слідує, що позивач про оскаржувані накази дізнався 21.01.2019 (зі змісту довідки, виданої Управлінням Служби безпеки України в Тернопільській області 21.01.2019 за №8-вк).

Відтак обставини, наведені позивачем у позовній заяві і заяві про поновлення строку звернення до суду, є неповажними.

Частиною першою статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Наведена норма вказує, що якщо підстави, вказані у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, визнані судом неповажними, позов залишається без руху, позивачу надається право вказати інші підстави для поновлення строку, тому позивач має повідомити про причини (за їх наявності), які перешкоджали йому з 21.01.2019 року звернутися до суду за захистом своїх прав.

Крім того, позивач у позовній заяві як учасника справи вказав третю особу Міністерство юстиції України.

Суд вказує, що таке зазначення третьої особи не може бути прийняте судом як відповідне обґрунтування необхідності залучення такої особи до участі у справі в якості третьої особи з огляду на наступне.

Відповідно до частини п`ятої статті 161 КАС України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

За правилами статті 166 КАС України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Відповідно до частини другої статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Частиною четвертою статті 49 КАС України встановлено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи (частина п`ята статті 49 КАС України).

Відповідно до пункту 7 частини дев`ятої статті 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються: результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику (повідомлення) сторін.

Системний аналіз вказаних вище норм КАС України дає підстави для висновку, що при зверненні до суду з адміністративним позовом позивач одночасно може клопотати перед судом залучити до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача або відповідача. Проте, обґрунтування доцільності вчинення судом такої процесуальної дії має бути викладене позивачем або ж окремим клопотанням, доданим до позовної заяви, або ж міститися у тексті самого позову, а також позивач має вказати процесуальний статус такої третьої особи, яка може залучатися як на стороні позивача або так і на стороні відповідача.

Формальне зазначення у тексті позовної заяви реквізитів особи, як третьої особи, не є безумовною та автоматичною підставою для вирішення такого питання судом, оскільки таке клопотання має бути обґрунтоване позивачем.

Відтак, для вирішення питання щодо залучення до участі у справі третьої особи, позивач має подати до суду відповідне клопотання з належною мотивацією та обґрунтуванням, на яких підставах третю особу належить залучити до участі у справі.

Згідно із частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статями 160, 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання до суду:

доказів сплати судового збору, у встановленому законом розмірі, за реквізитами вказаними у мотивувальній частині ухвали суду, або доказів звільнення від сплати судового збору;

заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші підстави для поновлення строку (за їх наявності) та доказів поважності причин недотримання строку звернення до суду;

клопотання про залучення третьої особи з обґрунтуванням у відповідності до положень КАС України.

Керуючись статтями 123, 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Служби безпеки України, Управління Служби безпеки України в Сумській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та на військовій службі, зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Чепенюк О.В.