Справа № 160/5590/20
Суддя: Кашпур О.В.
Дата ухвалення: 2021-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

22 березня 2021 року

м. Київ

справа № 160/5590/20

адміністративне провадження № К/9901/8973/21

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Кашпур О.В. перевірив касаційну скаргу Криворізької міської ради на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 09 грудня 2020 року у справі за позовом Виконавчого комітету Криворізької міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа - Публічне акціонерне товариство «Укртелеком» в особі Дніпропетровської філії ПАТ «Укртелеком» про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В:

Виконавчий комітет Криворізької міської ради звернувся до суду з позовом до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа - Публічне акціонерне товариство «Укртелеком» в особі Дніпропетровської філії ПАТ «Укртелеком», в якому просив:

визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби від 07.05.2020 року № 259 (дата публікації 08.05.2020 року) про результати моніторингу закупівлі Виконавчого комітету Криворізької міської ради щодо закупівлі за предметом: 64210000-1 - Послуги телефонного зв`язку та передачі даних (Лот1 Послуги стаціонарного телефонного зв`язку, Лот2 Послуги з користування виділеним некомутованим каналом зв`язку, Лот3 Послуги щодо передавання даних мережами проводного зв`язку (хмара АТС)) з очікуваною вартістю 504 000 грн. в частині встановлення порушення частини 4 статті 35 Закону України «Про публічні закупівлі»;

зобов`язати Виконавчий комітет Криворізької міської ради здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» - в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договорів та протягом п`яти робочих днів з для оприлюднення висновку оприлюднити через електрону систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сферу публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2020 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано висновок Східного офісу Держаудитслужби від 07 травня 2020 року № 259 (дата публікації 08 травня 2020 року) про результати моніторингу закупівлі Виконавчого комітету Криворізької міської ради щодо закупівлі за предметом: 64210000-1 - Послуги телефонного зв`язку та передачі даних (Лот1 Послуги стаціонарного телефонного зв`язку, Лот2 Послуги з користування виділеним некомутованим каналом зв`язку, Лот3 Послуги щодо передавання даних мережами проводного зв`язку (хмара АТС)) з очікуваною вартістю 504000 грн в частині встановлення порушення частини 4 статті 35 Закону України "Про публічні закупівлі" та зобов`язання Виконавчого комітету Криворізької міської ради здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень відповідно до Закону України Про публічні закупівлі» - в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договорів та протягом п`яти робочих днів з для оприлюднення висновку оприлюднити через електрону систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сферу публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 09 грудня 2020 року скасовано рішення суду першої інстанції, у задоволенні позову відмовлено.

12 березня 2021 року позивач засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 09 грудня 2020 року. Посилаючись на пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України та неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права і порушення ним норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення, а рішення суду першої інстанції залишити в силі.

З 08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року №460-IХ "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ", яким унесено зміни до розділу 3 Глави 2 "Касаційне провадження", зокрема, щодо визначення підстав касаційного оскарження судових рішень та порядку їхнього розгляду.

Так, відповідно до частини першої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

За правилами частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що перелік підстав для касаційного оскарження судових рішень є вичерпним і касаційна скарга повинна бути обґрунтована виключно такими доводами.

Пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України встановлено, що касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

Підставою перегляду оскаржуваних судових рішень позивач зазначив відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норм права у подібних правовідносинах, проте щодо яких норм права відсутній висновок Верховного Суду - не зазначив.

Отже, правильно пославшись у касаційній скарзі на положення частини четвертої статті 328 КАС України, скаржник не виклав передбачені нею обставини, що свідчать про порушення судами норм процесуального права чи неправильне застосування ними норм матеріального права, щодо яких відсутній висновок Верховного Суду.

Інші доводи та аргументи скаржника зводяться до тлумачення норм матеріального права, переоцінки доказів та неповного з`ясування обставин справи судом апеляційної інстанції, що виключає можливість його перегляду з цих підстав судом касаційної інстанції, повноваження якого визначені статтею 341 КАС України.

Відповідно до частини третьої статті 334 КАС України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються, зокрема, підстава (підстави) відкриття касаційного провадження.

Частиною першою статті 341 КАС України встановлено, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення, зокрема, в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.

Пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України встановлено, що касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

Лише посилання на відсутність висновків Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, за відсутності мотивованих аргументів неправильного застосування певної норми права, не є підставою для відкриття касаційного провадження.

Отже, враховуючи те, що скаржником не викладено передбачених цим Кодексом підстав для оскарження судового рішення у касаційному порядку, касаційну скаргу необхідно повернути особі, яка її подала, на підставі пункту 4 частини п`ятої статті 332 КАС України.

Керуючись статтею 248, пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України,

У Х В А Л И В:

Касаційну скаргу Криворізької міської ради на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 09 грудня 2020 року у справі за позовом Виконавчого комітету Криворізької міської ради до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа - Публічне акціонерне товариство «Укртелеком» в особі Дніпропетровської філії ПАТ «Укртелеком» про визнання протиправним та скасування висновку - повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Кашпур