Справа № 426/1015/21
Суддя: Бабічева Л. П.
Дата ухвалення: 2021-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 426/1015/21
УХВАЛА

23 березня 2021 року м.Сватове

Суддя Сватівського районного суду Луганської області Бабічева Л.П., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до інспектора роти № 3 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Луганській області Зайцева Віталія Олександровича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

Встановив:

Позивач звернувся до Сватівського районного суду Луганської області з адміністративним позовом, в якому просить звільнити його від сплати судового збору, визнати дії інспектора роти № 3 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Луганській області Зайцева Віталія Олександровича протиправними, постанову серії ЕАН № 3693730 від 22.01.2021 року визнати протиправною та закрити виконавче провадження.

Розглянувши подану позовну заяву, вважаю за необхідне залишити зазначену заяву без руху з наступних підстав.

З позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст. 161 КАС України.

Позивач у поданому позові зазначив, що дізнався про накладення штрафу за скоєне ним 22 січня 2021 року адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 126 КУпАП, - 11 березня 2021 року, отримавши копію постанови від державного виконавця. Таким чином позивач звернувся до суду з позовом після спливу строку передбаченого ч. 2 ст. 286 КАС України та в порушення ч. 6 ст. 161 КАС України позивач не додав докази на підтвердження вищевказаних обставин щодо поважності причин пропуску звернення до суду.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивач у позові зазначає, що він є учасником бойових дій та надав на підтвердження свого правового статусу посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_1 , просить звільненими його від сплати судового збору за звернення до суду з позовом на підставі ст. 288 КУпАП.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

У статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій, для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Вказана правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19), від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19).

Оскільки дана справа не пов`язана із захистом порушених прав позивача ОСОБА_1 саме як учасника бойових дій, відсутні правові підстави для звільнення його від сплати судового збору за подання позову до суду.

Крім того, згідно правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 543/775/17, провадження № 11-1287апп18, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Велика Палата Верховного Суду у вказаній постанові від 18.03.2020 року (справа №543/775/17) відступила від висновків Верховного Суду України викладених у постанові від 13 грудня 2016 року (провадження №21-1410а16) та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Згідно із ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Держаний бюджет України на 2021 рік» з 1 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2270,00 грн.

Отже, за подання до адміністративного суду фізичною особою позову про оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що у 2021 році становить 454,00 грн. (реквізити для сплати: Отримувач коштів ГУК у Луг.обл./СВАТ-КИЙ Р-Н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37991110; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA0012271; Код класифікації доходів бюджету - 22030101; Призначення платежу - Судовий збір, за позовною заявою (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Сватівський районний суд Луганської області (назва суду, де розглядається справа) та надати суду докази щодо підтвердження сплати судового збору.

Позивачем не доданий документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, не наведено підстав для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, та не зазначено докази на підтвердження цих обставин.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України, компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів або правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Позивач у позовній заяві відповідачем зазначив інспектора роти № 3 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Луганській області Зайцева Віталія Олександровича.

Відповідно до ст. 222 КУпАП, органи Національної поліції розглядають, зокрема, справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення правил дорожнього руху, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, зокрема, за частинами 1-3, 5, 6 ст. 121КУпАП. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Отже, працівники органів і підрозділів Національної поліції (поліцейські) при розгляді справи про адміністративне правопорушення діють від імені органів Національної поліції.

Відповідні працівники не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП, покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями частиною першою, другою, третьою, п`ятою, шостою і восьмою статті 122 КУпАП.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222-244-20 КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Зазначенні висновки кореспондують висновкам, наведеним Верховним Судом у постанові від 26 грудня 2019 року у справі №724/716/16-а.

Тому, належним відповідачем як суб`єктом владних повноважень у даній адміністративній справі має бути відповідний підрозділ Національної поліції.

Також, згідно п. 1 ст. 42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи, а згідно ч. 1 ст. 46 КАС України, сторонами у справі в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Всупереч вказаних норм, позивач ОСОБА_2 некоректно зазначив учасника справи як «заявника», що не є тотожним поняттю «позивач».

Крім цього, в порушення вимог п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України позивачем не зазначено власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин вважаю, що позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора роти № 3 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Луганській області Зайцева Віталія Олександровича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист, залишення позовної заяви без руху жодним чином не перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя після усунення недоліків позову.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 241, 248 КАС України, -

Ухвалив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора роти № 3 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Луганській області Зайцева Віталія Олександровича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали та роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.П. Бабічева