Справа № 340/5662/20
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2021-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2021 року м. Кропивницький справа № 340/5662/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Жука Р.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного (письмового) провадження справу

за позовомАкціонерного товариства "Гідросила" (вул. Братиславська, 5, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006, код ЄДРПОУ - 05786100)
до Дніпровської митниці Державної митної служби України (вул. Княгині Ольги, 22, м.Дніпро, 49038, код ЄДРПОУ - 43350935)
провизнання протиправними та скасування карток відмов, -

В С Т А Н О В И В:

І. Зміст позовних вимог.

Акціонерне товариство "Гідросила" звернулось до суду з адміністративним позовом в якому просить визнати незаконним та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA10280/2020/00142 від 19.08.2020 р. та №UA110280/2020/00148 від 31.08.2020 р., оформлені Дніпровською митницею Держмитслужби.

ІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

Позов мотивовано тим, що позивач придбав у АТ "Оскольський електрометалургійний комбінат" (Російська Федерація) товар - прокат з легованої сталі - та для його митного оформлення подав до Дніпровської митниці Держмитслужби тимчасові митні декларації №UA110280/2020/006795 від 29.08.2020 року та №UA110280/2020/007179 від 10.09.2020 року, сплативши усі митні платежі, включаючи антидемпінгове мито.

З метою встановлення наявності (відсутності) у товару ознак, що підпадають під застосування антидемпінгового мита, було проведено експертне дослідження відібраних проб товару ДП "Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади", яким надано висновок №18 від 11.08.2020 року про те, що досліджені зразки металопродукції не є арматурою чи катанкою.

Для остаточного митного оформлення товару позивач подав до Дніпровської митниці Держмитслужби митні декларації №UA110280/2020/008028 від 19.08.2020 року та №UA110280/2020/008466 від 31.08.2020 року.

Однак, відповідачем прийняті рішення про відмову у митному оформлені товару та надіслано картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, №UA110280/2020/00142 від 19.08.2020 року та №UA110280/2020/00148 від 31.08.2020 року.

Підставою для прийняття таких рішень стали висновки митного органу про те, що митне оформлення придбаного позивачем товару на підставі рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-390/2018/4411-05 про внесення змін до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-382/2017/4411-05 від 28.12.2017 року "Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації" можливе за умови сплати антидемпінгового мита у розмірі 15,21%.

Позивач наполягає, що за придбаний ним товар не сплачується антидемпінгове мито, а у митного органу не було підстав для відмови у митному оформленні товарів, у зв`язку з чим позивач просить задовольнити позовні та скасувати картки відмови.

Від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що заявлений позивачем до митного оформлення товар за класифікацією згідно з УКТЗЕД (код УКТЗЕД 7228 30 69 00) та країною походження (Російська Федерація) повністю підпадає під ознаки, що наведені у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-390/2018/4411-05 про внесення змін до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-382/2017/4411-05 від 28.12.2017 року "Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації". Митний орган не взяв до уваги висновок №18 від 11.08.2020 року ДП "Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади", яким встановлено, що заявлений позивачем до митного оформлення товар не є арматурою чи катанкою, оскільки він складений з використанням стандарту ГОСТ 5781-82, який наказом ДП "Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості" №185 від 14.12.2015 року "Про скасування національних стандартів, які розроблені на основі міждержавних стандартів, що розроблені до 1992 року, та міждержавних стандартів в Україні, що розроблені до 1992 року" скасований з 01.01.2019 року.

Також зазначено, що з 01.01.2019 року в Україні істотно змінилися вимоги стосовно хімічного складу сталей, з яких може бути виготовлений арматурний прокат (арматура). Наразі стандартом, що регламентує вимоги стосовно хімічного складу сталей, з яких виготовляється арматурний прокат, є стандарт ДСТУ 3760:2006. Стверджував, що склад сталі марки 18ХГТ, з якої виготовлений імпортований позивачем товар (прутки), задовольняє вимоги щодо сталей, які використовуються для арматурного прокату, тож його митне оформлення можливе за умови сплати антидемпінгового мита.

Враховуючи наведене, представник відповідача просив суд відмовити задоволенні позових вимог.

ІІІ. Заяви (клопотання) учасників справи інші процесуальні дій у справі.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16.12.2020 року відкрите спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

29.12.2020 року представник відповідача, на виконання процесуальних приписів КАС України подав до суду відзив на позовну заяву з додатками (а.с.84-86).

Інших заяв чи клопотань учасниками справи до суду не подано.

Частиною 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно з частиною 2 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

З огляду на завершення 30-ти денного терміну для подання заяв по суті справи, суд вважав можливим розглянути та вирішити справу по суті за наявними у ній матеріалами.

ІV. Обставини встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши зміст спірних правовідносин з урахуванням зібраних доказів, судом встановлені наступні обставини.

Акціонерне товариство "Гідросила" з 13.03.1992 року зареєстроване як юридична особа, основним видом його економічної діяльності є виробництво гідравлічного та пневматичного устаткування (а.с.12-15).

09.10.2019 року між АТ АТ "Оскольський електрометалургійний комбінат" (Російська Федерація) (постачальник) та АТ "Гідросила" (покупець) укладено контракт №СГДС/ОЕ-005859 про поставку товарів (металопрокату) (а.с.20-22).

22.06.2020 року сторонами контракту підписано специфікацію №7 (а.с.23).

З метою митного оформлення придбаного за цим контрактом товару декларантом подано тимчасові митні декларації №UA110280/2020/006795 від 29.08.2020 року та №UA110280/2020/007179 від 10.09.2020 року (а.с.34-36).

У графі 31 поданих декларацій зазначено товар: "прокат з легованої сталі марки 18ХГТ, яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015. Прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ діаметром 20 мм - 9080 кг.; прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ діаметром 29 мм 56685 кг.; прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ діаметром 32 мм 9130 кг.;прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ діаметром 22 мм - 17620 кг - гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі, довжиною від 3 до 6 м. Не являються арматурним прокатом або катанкою".

У графі 33 декларантом визначено код товару за УКТ ЗЕД .

До митного оформлення декларантом також подано сертифікати якості товару №0722058, №0722059, №0722060 від 04.07.2020 року, №0724250, №0724251 від 18.07.2020 року, рахунки фактур №563667 від 04.07.2020 року, №565329 від 18.07.2020 року, накладні №29298690 від 05.07.2020 року та №29372622 від 20.07.2020 року, сертифікати про походження товару №6 від 06.07.2020 року та № від 20.07.2020 року (а.с.24-33).

Для отримання точних відомостей про характеристики вказаних товарів відповідно до актів взяття проб (зразків) товарів №34 від 16.07.2020 року та №35 від 28.07.2020 року відібрано їх проби (зразки) (а.с.37-38).

За висновками №161 від 29.07.2020 року та №-0384 від 05.08.2020 року, складеними Дніпропетровським відділом з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Державної митної служби України, надані на дослідження проби товару ідентифіковані як прутки круглого поперечного перерізу із сталі легованої, іншої, діаметром менш як 80 мм. Вміст вуглецю не визначався через відсутність необхідного обладнання. Визначений в результаті дослідження якісний хімічний склад не суперечить зазначеному у гр. 31 МД. Встановлення механічних характеристик проб товару на цей час у СЛЕД Держмитслужби не видається можливим у зв`язку з відсутністю необхідного обладнання для дослідження механічних властивостей. (а.с.44-47).

Крім того, позивач направив зразки товарів, відібрані за актами №34 від 16.07.2020 року та №35 від 28.07.2020 року, для проведення дослідження та випробовувань до науково-інженерного центру з випробування труб, балонів, іншої продукції і металів ДП "Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади".

За результатами проведених досліджень науково-інженерним центром з випробування труб, балонів, іншої продукції і металів ДП "Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади" складено висновок №18 від 11.08.2020 року, яким встановлено, що зразки металопродукції мають всі ознаки виду продукції "прокат сортовий сталевий гарячекатаний круглий, виготовлений за ГОСТ 4543-2016 і ГОСТ 2590-2006", та не є арматурою чи катанкою. (а.с.39-43).

У зв`язку з необхідністю уточнення відомостей про товар, задекларований за тимчасовими митними деклараціями, позивач подав митному органу додаткові митні декларації:

- 19.08.2020 року №UA110280/2020/008028 - прокат з легованої сталі марки 18ХГТ, яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015, а саме, прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ діаметром 20 мм - 9 080 кт., 22 мм - 17 620 кг., гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі, довжиною від 3 до 6 м. Не є арматурним прокатом або катанкою (а.с.55-56);

- 31.08.2020 року №UA110280/2020/008466 - прокат з легованої сталі марки 18ХГТ, яка відноситься до групи хромомарганцевих сталей згідно ДСТУ 7806:2015, а саме, прутки з легованої сталі марки 18 ХГТ діаметром 29 мм - 56 685 кг., 22 мм - 9 030 кг., 39 мм - 9 130 кг., гарячекатані, без подальшої обробки, круглого поперечного перерізу, прямі, довжиною від 3 до 6 м. Не є арматурним прокатом або катанкою (а.с.57).

Головним державним інспектором Дніпровської митниці Держмитслужби України прийнято рішення про відмову в митному оформленні та надіслано картки відмови в прийняти митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА110280/2020/00142 від 19.08.2020 року та №UА110280/2020/00148 від 31.08.2020 року (а.с.51-54).

Не погоджуючись з вказаними рішеннями митного органу, позивач звернувся до суду з даним позовом.

V. Оцінка суду.

Надаючи правову оцінку обґрунтованості аргументам, наведеними учасниками справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до статті 246 Митного кодексу України (надалі - МК України) метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з частиною 1 статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Частиною 1 статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Відповідно до частини 8 статті 257 МК України митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів: 1) заявлений митний режим, тип декларації та відомості про особливості переміщення; 2) відомості про декларанта, уповноважену особу, яка склала декларацію, відправника, одержувача, перевізника товарів і сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або іншого документа, що використовується в міжнародній практиці замість договору (контракту), а в разі якщо зовнішньоекономічний договір (контракт) укладено на підставі посередницького договору, - також про іншу, крім сторони зовнішньоекономічного договору (контракту), сторону такого посередницького договору; 3) відомості про найменування країн відправлення та призначення; 4) відомості про транспортні засоби комерційного призначення, що використовуються для міжнародного перевезення товарів та/або їх перевезення митною територією України під митним контролем, та контейнери; 5) відомості про товари: а) найменування; б) звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; в) торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах); г) код товару згідно з УКТ ЗЕД; ґ) найменування країни походження товарів (за наявності); д) опис упаковки (кількість, вид); е) кількість у кілограмах (вага брутто та вага нетто) та інших одиницях виміру; є) фактурна вартість товарів; ж) митна вартість товарів та метод її визначення; з) відомості про уповноважені банки декларанта; и) статистична вартість товарів; 6) відомості про нарахування митних та інших платежів, а також про застосування заходів гарантування їх сплати: а) ставки митних платежів; б) застосування пільг зі сплати митних платежів; в) суми митних платежів; г) офіційний курс валюти України до іноземної валюти, у якій складені рахунки, визначений відповідно до статті 3-1 цього Кодексу; ґ) спосіб і особливості нарахування та сплати митних платежів; д) спосіб забезпечення сплати митних платежів (у разі застосування заходів гарантування їх сплати); 7) відомості про зовнішньоекономічний договір (контракт) або інший документ, що використовується в міжнародній практиці замість договору (контракту), та його основні умови; 8) відомості, що підтверджують дотримання встановлених законодавством заборон та обмежень щодо переміщення товарів через митний кордон України; 9) відомості про документи, передбачені частиною третьою статті 335 цього Кодексу; 10) довідковий номер декларації (за бажанням декларанта).

Згідно з частинами 1, 2, 3 статті 260 МК України якщо декларант або уповноважена ним особа не володіє точними відомостями про характеристики товарів, необхідні для заповнення митної декларації у звичайному порядку, вона може подати митному органу тимчасову митну декларацію на такі товари за умови, що вона містить дані, достатні для поміщення їх у заявлений митний режим, та під зобов`язання про подання додаткової декларації у строк не більше 45 днів з дати оформлення тимчасової митної декларації.

Оформлення митним органом тимчасової митної декларації є випуском товарів у заявлений митний режим. Якщо під час митного оформлення товарів митним органом бралися проби (зразки) цих товарів для проведення їх дослідження (аналізу, експертизи), випуск таких товарів до одержання результатів відповідних досліджень (аналізу, експертиз), якщо вони не підпадають під дію встановлених законодавством України заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України, може бути здійснений митним органом за тимчасовою митною декларацією у порядку та на умовах, встановлених Кабінетом Міністрів України.

Для випуску товарів відповідно до заявленого митного режиму за тимчасовою митною декларацією застосовуються курси валют, визначені відповідно до статті 3-1 цього Кодексу, заходи тарифного та нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, чинні на дату прийняття митним органом тимчасової митної декларації для оформлення. Якщо декларант не володіє точними відомостями, необхідними для визначення ставок митних платежів, для нарахування сум митних платежів за тимчасовою митною декларацією застосовується найбільша ставка митних платежів з тих, під яку може підпадати товар.

Частиною 1 статті 261 МК України у разі подання відповідно до статей 259-260-1 цього Кодексу попередньої, тимчасової, спрощеної або періодичної митної декларації декларант або уповноважена ним особа повинні протягом строків, визначених відповідно до цього Кодексу, подати митному органу додаткову декларацію, яка містить точні відомості про товари, задекларовані за попередньою, тимчасовою, спрощеною або періодичною митною декларацією, що подавалися б у разі декларування цих товарів за митною декларацією, заповненою у звичайному порядку.

Відповідно до статті 256 МК України відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.

У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначене рішення повинно також містити інформацію про порядок його оскарження.

Рішення про відмову у митному оформленні приймається в межах строку, відведеного статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення. Неприйняття такого рішення протягом зазначеного строку є бездіяльністю, яка може бути оскаржена в порядку, встановленому главою 4 цього Кодексу.

Згідно з пунктами 7.1, 7.2 розділу VII Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року №631, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 10.08.2012 року за №1360/21672, у всіх випадках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення оформлюється картка відмови за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку.

У картці відмови зазначаються причини відмови, наводяться вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також вказується інформація про порядок оскарження рішення про відмову.

Як встановлено судом, відповідачем відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів за митними деклараціями у зв`язку із тим, що відповідно до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-382/2017/4411-05 від 28.12.2017 року "Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації", митне оформлення товару №1 - "прутки з легованої сталі марки 18хгт", що походить з Російської Федерації та класифікується за кодом згідно УКТ ЗЕД, проводиться за умови сплати антидемпінгового мита у розмірі 15,21%. Відсутні підстави для повернення сум вказаного податку за даними декларанта, наведеними в графі 47 ЕМД (порушення Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року №651).

Відповідно до частини 1 статті 271 МК України мито - це загальнодержавний податок, встановлений Податковим кодексом України та цим Кодексом, який нараховується та сплачується відповідно до цього Кодексу, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Пунктом 4 частини 2 статті 271 МК України передбачено, що в Україні застосовуються особливі види мита зокрема антидемпінгове мито.

Частиною 1 статті 275 МК України визначено, що у випадках, передбачених законами України (якщо інше не передбачено міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України), з метою захисту економічних інтересів України та українських товаровиробників у разі ввезення товарів на митну територію України, незалежно від інших видів мита, можуть застосовуватися особливі види мита:1) спеціальне мито; 2) антидемпінгове мито; 3) компенсаційне мито; 4) додатковий імпортний збір.

Згідно з частиною 4 статті 275 МК України антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.

Закон України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" визначає механізм захисту національного товаровиробника від демпінгового імпорту з інших країн, митних союзів або економічних угруповань. Він регулює засади і порядок порушення та проведення антидемпінгових розслідувань і застосування антидемпінгових заходів.

За визначаннями, наведеними у статті 1 цього Закону:

1) антидемпінгові заходи - попередні або остаточні заходи, що застосовуються відповідно до цього Закону під час або за результатами антидемпінгового розслідування;

2) антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних);

5) демпінг - ввезення на митну територію країни імпорту товару за цінами, нижчими від порівнянної ціни на подібний товар у країні експорту, що заподіює шкоду національному товаровиробнику подібного товару;

13) країна експорту - країна походження товару, що імпортується в країну імпорту. Країною експорту може вважатися також країна-посередник (митний союз або економічне угруповання), за винятком випадків, коли зазначений товар перевозиться транзитом через цю країну, в ній не виробляється або в цій країні немає порівнянної ціни для цього товару;

15) країна походження - країна (митний союз або економічне угруповання), в якій товар було повністю вироблено або піддано достатній переробці чи обробці;

26) товар подібний - ідентичний товар, тобто схожий за всіма характеристиками на товар, що є об`єктом розслідування, або, у разі відсутності цього товару, інший товар, що не є схожим за всіма характеристиками, але має показові ознаки, що є дуже подібними до характерних ознак товару, що є об`єктом розслідування;

27) товар, який є об`єктом розслідування, - товар, імпорт якого в країну імпорту є об`єктом антидемпінгового розслідування та який визначається таким у відповідному повідомленні про порушення та проведення цього розслідування.

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" цей Закон застосовується щодо імпорту товару, який є об`єктом демпінгу, якщо такий імпорт заподіює шкоду національному товаровиробнику подібного товару.

Товар вважається об`єктом демпінгу, якщо в країні імпорту його експортна ціна є нижчою від порівнянної ціни на подібний товар у країні експорту в звичайних торговельних операціях.

Статтею 5 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" визначено статус і повноваження Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі.

Відповідно до частини 5 статті 5 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" Комісія у межах своєї компетенції приймає рішення, організовує та контролює їх виконання. У голосуванні за прийняття відповідного рішення можуть брати участь тільки члени Комісії.

Акти Комісії, зокрема щодо проведення антидемпінгового розслідування та застосування антидемпінгових заходів, є обов`язковими для виконання.

Загальні положення щодо справляння антидемпінгового мита регламентовано статтею 28 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту".

Відповідно до частини 1 статті 28 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" попереднє або остаточне антидемпінгове мито справляється за ставкою і на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування антидемпінгових заходів. Зазначене мито сплачується незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів), у тому числі мита, які, як правило, справляються при ввезенні на митну територію країни імпорту певних товарів. Щодо імпорту товару одним постачальником не можуть одночасно застосовуватися антидемпінгове та компенсаційне мито.

Згідно з частиною 2 статті 28 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" Міністерство публікує у газеті повідомлення про рішення, згідно з яким запроваджується справляння попереднього або остаточного антидемпінгового мита, рішення про прийняття зобов`язань експортера щодо припинення демпінгового імпорту або про припинення антидемпінгових розслідувань чи антидемпінгових процедур без застосування антидемпінгових заходів. З метою дотримання вимог щодо захисту конфіденційної інформації ці рішення повинні містити перелік експортерів, якщо це можливо, або заінтересованих країн, опис товару, резюме фактів і основні висновки щодо наявності демпінгу та шкоди. Копія рішення надсилається відомим заінтересованим сторонам.

Положення цієї частини застосовуються також до відповідних рішень про перегляди антидемпінгових заходів.

Відповідно до Повідомлення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі "Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації" 28.12.2017 року Міжвідомча комісія з міжнародної торгівлі відповідно до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" розглянула подані Міністерством економічного розвитку і торгівлі України матеріали про результати антидемпінгового розслідування щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації.

За результатами такого розгляду Комісія прийняла рішення №АД-382/2017/4411-05 від 28.12.20217 року, згідно з яким вирішила застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), що класифікуються згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.

Остаточні антидемпінгові заходи застосовуються строком на п`ять років.

Остаточні антидемпінгові заходи застосовуються шляхом запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита щодо імпорту в Україну товару, опис якого зазначено вище, з Російської Федерації у розмірі 15,21 %.

Остаточне антидемпінгове мито справляється у відсотках до митної вартості товару, опис якого зазначено вище.

Сплата остаточного антидемпінгового мита здійснюється в готівковій чи безготівковій формі або шляхом унесення суми мита на депозит, або оформлення відповідного боргового зобов`язання, якщо інше не передбачено законодавством України.

Остаточне антидемпінгове мито стягується органами доходів і зборів (митницями) України незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів).

Застосування остаточних антидемпінгових заходів не повинно створювати перешкод для здійснення митного оформлення.

Імпорт на митну територію України товару, опис якого зазначено вище, без сертифіката про походження та в разі неможливості визначення його походження здійснюється зі сплатою остаточного антидемпінгового мита за ставкою 15,21 %.

Рішення Комісії набирає чинності через 60 днів з дня опублікування цього повідомлення.

Відповідно до Повідомлення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі "Про внесення зміни до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 року №АД-382/2017/4411-05" 20.04.2018 року Комісія розглянула матеріали Мінекономрозвитку стосовно уточнення опису товару остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації, додаткові роз`яснення ДФС та ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг" та, керуючись статтею 37 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту", прийняла рішення №АД-390/2018/4411-05 від 29.04.2018 року про внесення зміни до рішення Комісії від 28.12.2017 року №АД-382/2017/4411-05 "Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації" у частині опису товару, а саме до пункту 1, виклавши його в такій редакції:

"1. Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00."

Рішення Комісії від 20.04.2018 року №АД - 390/2018/4411-05 набирає чинності з дня опублікування цього повідомлення.

Верховний Суд у постанові від 25.03.2020 року у справі №280/1775/19 вказав, що для визначення того, чи є спірний товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів, належить встановити сукупність наступних умов: 1) походження товару з Російської Федерації; 2) товар може бути класифікований за переліком кодів УКТЗЕД, які визначені Рішенням №АД-382/2017/4411-05; 3) товар є арматурним прокатом (арматурою) діаметром від 6 до 40 мм (включно) або катанкою діаметром від 5,5 до 14 мм (включно).

Відповідно до частин 1, 2 статті 36 МК України ("Визначення країни походження товару") країна походження товару визначається з метою оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, застосування до них заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України, а також забезпечення обліку цих товарів у статистиці зовнішньої торгівлі.

Країною походження товару вважається країна, в якій товар був повністю вироблений або підданий достатній переробці відповідно до критеріїв, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини 3 статті 44 МК України у разі переміщення товарів через митний кордон України країна походження товару обов`язково заявляється (декларується) митному органу шляхом зазначення в митній декларації назви країни походження товару та відомостей про сертифікат про походження товару: 1) на товари, до яких застосовуються преференційні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України; 2) на товари, щодо ввезення яких в Україну застосовуються кількісні обмеження (квоти) або заходи, вжиті органами державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності в межах повноважень, визначених законами України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту", "Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту", "Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну", "Про зовнішньоекономічну діяльність"; 3) якщо це передбачено законами України та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частинами 1, 2, 3 статті 69 МК України ("Класифікація товарів") передбачено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №428 від 21.05.2012 року, УКТ ЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

Судом встановлено, що відповідно до сертифікатів, країною походження товару, який зазначений позивачем в митних деклараціях є Російська Федерація (а.с.28-33).

У графах 15, 34 цих митних декларацій декларантом зазначено країну відправлення/експорту - Російська Федерація, код країни походження товару - RU.

У графі 33 декларантом визначено код товару за УКТ ЗЕД .

При цьому за висновком №18 від 11.08.2020 року, складеним Науково-інженерним центром з випробування труб, балонів, іншої продукції і металів ДП "Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади", цей товар не є арматурою чи катанкою. (а.с.39-43).

Верховний Суд у постановах від 02.10.2018 року у справі №804/2304/18, від 25.03.2020 року у справі №280/1775/19 зазначив, що не всі товари, які класифікуються за кодами УКТ ЗЕД за переліком, згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05 є об`єктами антидемпінгових заходів, що суперечило б суті і змісту антидемпінгових процедур і заходів, регламентованих Законом України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту". В УКТ ЗЕД товари систематизовано за товарними групами (перші 2 знаки), позиціями (перші чотири знаки), підпозиціями (перші шість знаків), категоріями (перші вісім знаків), підкатегоріями (десять знаків). Підкатегорія - це найбільш деталізований рівень класифікації, який, проте, включає обмежене відповідним описом коло товарних класифікацій, а не виключний їх перелік. Відтак під зазначеними у Рішенні №АД-382/2017/4411-05 кодами УКТ ЗЕД класифікуються як товари, що підпадають під дію рішення, так і ті, що не підпадають. Відтак, при визначенні того, чи є товар демпінговим, недостатньо застосовувати опис товару за УКТ ЗЕД.

У листі Міністерства економічного розвитку та торгівлі України №4413-06/37204-03 від 22.08.2018 року визначено, що об`єктом антидемпінгового розслідування та заходів є саме арматура та катанка; інші прутки, що за своїми ознаками не є арматурою та катанкою, не є об`єктом застосування заходів. У додатках до вказаного листа визначений вичерпний алгоритм ідентифікації арматури, катанки та сортового прокату шляхом проведення дослідження товару за параметрами: хімічний склад, механічні характеристики, геометричні параметри профілю, марочний склад та клас міцності.

Такі ж висновки щодо об`єкта антидемпінгових заходів наведено і в листі Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 14.03.2019 року №4413-06/11067-07.

Враховуючи вищенаведене, суд доходить висновку, що товар, заявлений до митного оформлення за митними деклараціями №UA110280/2020/008028 від 19.08.2020 року та №UA110280/2020/008466 від 31.08.2020 року, не є об`єктом застосування антидемпінгових заходів, незважаючи на те, що країною його походження є Російська Федерація, а код УКТ ЗЕД - , оскільки за висновком №18 від 11.08.2020 року, наданим Науково-інженерним центром з випробування труб, балонів, іншої продукції і металів ДП "Науково-дослідний та конструкторсько-технологічний інститут трубної промисловості ім. Я.Ю. Осади", такий товар не ідентифіковано як арматурний прокат (арматура) та/або катанка. Вказане не суперечить також висновкам №-0361 від 29.07.2020 року та №-0384 від 05.08.2020 року, складеним Дніпропетровським відділом з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Державної митної служби України.

Відтак за імпорт вказаного товару антидемпінгове мито не справляється.

Доводи відповідача про те, що висновок №18 від 11.08.2020 року не підлягає врахуванню через посилання у ньому на скасований 01.01.2019 року національний стандарт ГОСТ 5781-82, суд відхиляє та зазначає, що відповідно до пункту 4 частини 2 статті 4 та частини 1 статті 23 Закону України "Про стандартизацію" національні стандарти застосовуються на добровільній основі, крім випадків, якщо обов`язковість їх застосування встановлена нормативно-правовими актами. Посилання у висновку на згаданий національний стандарт не могло вплинути на результати дослідження та висновку про те, що товар не є арматурним прокатом (арматурою) та/або катанкою.

У ході судового розгляду справи відповідач не довів суду того, що заявлений позивачем до митного оформлення товар є об`єктом справляння антидемпінгового мита, та не надав доказів, які б доводили законність мотивів відмови в митному оформленні цього товару.

Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (стаття 90 КАС України).

За таких обставин, проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову.

VI. Судові витрати.

Відповідно до частин 1, 3 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

В матеріалах справи містяться докази щодо понесення позивачем витрат по сплаті судового збору у розмірі 4204,00 грн. (а.с.7).

Відтак, з огляду здійснені позивачем документально підтверджені витрати на оплату судового збору у сумі 4204,00 грн. підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Державної митної служби України.

Керуючись статтями 132, 139, 143, 242-246, 255, 260-263, 287, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Акціонерного товариства "Гідросила" (вул. Братиславська, 5, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006, код ЄДРПОУ - 05786100) до Дніпровської митниці Державної митної служби України (49038, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, 22, ) про визнання протиправними та скасування карток відмов задовольнити.

Визнати незаконним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA10280/2020/00142 від 19.08.2020 року, оформлену Дніпровською митницею Держмитслужби.

Визнати незаконним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110280/2020/00148 від 31.08.2020 року, оформлену Дніпровською митницею Держмитслужби.

Стягнути на користь Акціонерного товариства "Гідросила" (вул. Братиславська, 5, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006, код ЄДРПОУ - 05786100) судові витрати на оплату судового збору в сумі 4204,00 грн. (чотири тисячі двісті чотири гривні) за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Державної митної служби України (49038, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, 22, ).

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, визначені ст. ст. 255, 295 КАС України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції в 30-денний строк з дня отримання його копії.

Згідно до пп.15.5 п.1 Розділу VII Перехідні положення КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Кіровоградський окружний адміністративний суд.

Суддя

Кіровоградського окружного

адміністративного суду Р.В. Жук