Справа № 120/2078/21-а
Суддя: Маслоід Олена Степанівна
Дата ухвалення: 2021-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

22 березня 2021 р. Справа № 120/2078/21-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Маслоід Олена Степанівна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1

до: Вінницької обласної державної адміністрації

про: визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Вінницької обласної державної адміністрації (далі - відповідач) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

У відповідності до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Ст. 5 КАС України передбачено право на звернення до адміністративного суду.

Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені ст. 160, 161 КАС України.

Норми ст. 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Згідно із ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До матеріалів позовної заяви позивачем документів, які б підтверджували сплату судового збору не надано. Водночас, позивач вказує, що є звільненим від сплати судового збору, оскільки є учасником бойових дій. На підтвердження свого статусу позивач додає копію посвідчення серії НОМЕР_1 від 24.04.1996 року.

Визначаючись щодо процесуального питання, пов`язаного із застосуванням пільги із сплати судового збору, враховую таке.

Із долученої до матеріалів позовної заяви копії посвідчення встановлено, що позивач володіє правовим статусом учасника бойових дій.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни регулюється ЗУ "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

Ст. 22 ЗУ "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту (в тому числі учасники бойових дій), отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначений у ст. 12 ЗУ "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". Серед наданих Законом пільг, відсутнє право на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами щодо оскарження рішень районної ради про передачу з суспільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст району у комунальну власність майна.

При цьому, конструкція п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», в якому йдеться про «справи, пов`язані з порушенням їхніх прав», вказує на категорію справ, в яких учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору. Якби лише наявність в особи такого статусу надавало у цій частині пільгу, то відпадала б необхідність у формулюванні другої частини зазначеної норми закону про уточнення характеру порушених прав.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в ухвалі від 27.03.2020 року по справі № 9901/83/20, від 29.04.2020 року по справі № 420/6866/19, в постанові від 05.11.2020 року по справі № 855/83/20.

Таку ж оцінку процесуальному питанню, пов`язаному із застосуванням пільг із сплати судового збору учасниками бойових дій надавала Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 06.05.2020 року по справі № 9901/70/20 та у постанові від 09.10.2019 року по справі № 9901/311/19.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» слід враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст. 12, 22 ЗУ "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

Наявний у справі предмет спору не стосується захисту від порушення прав та пільг учасника бойових дій, а інших підстав для звільнення від сплати судового збору позивачем заявлено не було.

За таких обставин, позивачеві необхідно сплатити судовий збір за звернення до суду з даним позовом.

З прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить суд: Визнати протиправними дії Вінницької обласної державної адміністрації, що полягають у включенні Писарівської територіальної громади Вінницького району Вінницької області до складу Вінницької міської об`єднаної територіальної громади у проекті перспективного плану формування територій громад Вінницької області, який листом за вих. № 01.01-06/1123 від 14.02.2020 року внесено на розгляд Кабінету Міністрів України та зобов`язати Вінницьку обласну державну адміністрацію внести на розгляд Кабінету Міністрів України подання щодо затвердження проекту перспективного плану формування територій громад Вінницької області в частині включення Писарівської територіальної громади Вінницького району Вінницької області до складу Сокиринецької сільської об`єднаної територіальної громади.

Аналізуючи зміст позовних вимог, суд вказує, що позивачем заявлено дві позовні вимоги майнового характеру. При чому, друга позовна вимога є похідною від першої, адже внаслідок визнання протиправними дій відповідача, можливим є зобов`язання останнього вчинити певні дії. З огляду на, що позивачеві слід сплатити судовий збір лише за одну позовну вимогу немайнового характеру.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру сума судового збору становитиме 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» визначено, що у 2021 році прожитковий мінімум на одну особу для основних соціальних і демографічних груп населення, а саме, працездатних осіб: з 1 січня - 2270 гривень, з 1 липня - 2379 гривень, з 1 грудня - 2481 гривня.

З огляду на це, сума судового збору за звернення до суду з даним позовом становитиме 908 грн. 00 коп. (2 270 грн. 00 коп. Х 0,4).

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч. 2 цієї ж статті для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить суд визнати протиправними дії Вінницької обласної державної адміністрації, що полягають у включенні Писарівської територіальної громади Вінницького району Вінницької області до складу Вінницької міської об`єднаної територіальної громади у проекті перспективного плану формування територій громад Вінницької області, який листом за вих. № 01.01-06/1123 від 14.02.2020 року внесено на розгляд Кабінету Міністрів України та зобов`язати Вінницьку обласну державну адміністрацію внести на розгляд Кабінету Міністрів України подання щодо затвердження проекту перспективного плану формування територій громад Вінницької області в частині включення Писарівської територіальної громади Вінницького району Вінницької області до складу Сокиринецької сільської об`єднаної територіальної громади.

Тобто, позивач просить визнати протиправними дії відповідача, що полягають у включенні Писарівської територіальної громади Вінницького району Вінницької області до складу Вінницької міської об`єднаної територіальної громади у проекті перспективного плану формування територій громад Вінницької області, який листом за вих. № 01.01-06/1123 від 14.02.2020 року внесено на розгляд Кабінету Міністрів України. Таким чином, фактично позивач оскаржує дії відповідача від 14.02.2020 року. Між тим, до суду позивач з даним позовом звернувся лише 15.03.2021 року. Тобто з пропущенням встановленого законодавством шестимісячного строку звернення до суду, адже останнім днем звернення до суду було 14.08.2020 року.

Водночас позивач вказує, що строк звернення до суду ним не пропущеним, так як він не володів інформацією про вчинення відповідачем оскаржуваних дій, які на сайті відповідача оприлюднені не були та, власне, стали відомі 26.02.2021 року, коли він звернувся до свого представника, адвоката Піпка А.М. , за правовою допомогою. Однак суд критично ставиться до таких пояснень позивача, адже останнім не надано жодних підтверджень про відсутність на сайті відповідача інформації про вчинення оскаржуваних дій. Крім того, дата укладення договору про правову допомогу не може бути розцінена як день, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, оскільки договір має своєю метою підтвердження повноважень представника сторін у справі.

Таким чином, позивач звернувся до суду з пропущенням законодавчо встановленого шестимісячного строку звернення.

Клопотання про поновлення строку звернення до суду позивач не надав, вказавши при цьому, що строк звернення не є пропущеним.

За правилами визначеними ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого адміністративного позову вимогам ст. 161 КАС України, позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків, шляхом надання оригіналу документу підтверджуючого сплату судового збору у сумі 908 грн. 00 коп. або зазначення обставин, що є підставою для звільнення від сплати судового збору з наданням підтверджуючих це документів; надання до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду із зазначення причин його пропуску із наданням підтверджуючих обставини доказів.

Керуючись ст. 160, 161, 169, 171, 248, 255, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вінницької обласної державної адміністрації про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачеві 10-денний строк, з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання оригіналу документу підтверджуючого сплату судового збору у сумі 908 грн. 00 коп. або зазначення обставин, що є підставою для звільнення від сплати судового збору з наданням підтверджуючих це документів; надання до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду із зазначення причин його пропуску та наданням підтверджуючих обставини належних доказів.

Дану ухвалу направити позивачеві.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Маслоід Олена Степанівна