Справа № 160/12246/20
Суддя: Верба Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2021-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Верба І.О., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-маркет» до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області про визнання протиправним та скасування припису,-
1. 01.10.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю «АТБ-маркет» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області про:
- визнання протиправним та скасування припису про усунення порушень вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин від 18.09.2020 № 40.
2. Ухвалою суду від 05.10.2020 прийнято позов до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, встановлено строки для подання заяв по суті спору.
3. 16.11.2020 відповідач надав відзив, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні, суд не знайшов підстав для його задоволення.
4. 04.12.2020 позивач надав відповідь на відзив.
5. 16.12.2020 відповідач надав заперечення.
6. Позивач не погоджується з висновками акту перевірки та приписом, із посиланням на статтю 22 Закону № 771/97-ВР, зазначив, що під час перевірки представником товариства було повідомлено відповідачеві, що документи зі всіх магазинів зберігаються у центральному офісі в місті Дніпрі, оскільки поставка таких товарів здійснюється централізовано до РЦ, і що такі документи будуть надані у випадку, якщо відповідач надасть запит із переліком запитуваної інформації. Представник позивача декілька разів повідомила про те, що позивач не відмовляється надати документи, але враховуючи відсутності конкретики по таких документах, а також зберігання документів в місті Дніпрі, надати у день перевірки документи не має об`єктивної можливості. На нашу думку, такі дії перевіряючих можуть свідчити тільки про упереджене ставлення до позивача, а також про бажання накласти штраф.
7. Відповідач не навів жодної конкретики щодо продукції, на яку він вимагав документи. Вимога надати документи на всю продукцію є необґрунтованою та свідчить про упередженість посадових осіб відповідача.
8. Щодо самої вимоги надати документи, слід звернути увагу на те, що за приписами Закону № 2042-VIII документація може перевірятися тільки під час аудиту, тоді як відповідач здійснював інспектування.
9. Витребування відповідачем документів могло бути тільки за умови повідомлення позивача не пізніше ніж за три робочі дні до здійснення аудиту постійно діючих процедур, заснованих на принципах НАССР.
10. За приписами частини третьої статті 19 Закону № 2042-VIII саме аудит постійно діючих процедур, заснованих на принципах НАССР, та постійно діючих процедур, розроблених оператором ринку з метою дотримання гігієнічних вимог, повинен передбачати перевірку безперервності та ефективності їх застосування, у тому числі: документації, ведення записів, процесів, що впливають на безпечність харчових продуктів та/ або кормів, системи внутрішнього контролю оператора ринку, коригувальних дій, вжитих оператором ринку внаслідок аналізу виявлених невідповідностей, кваліфікації персоналу.
11. Витребування документів у оператору ринку можливе тільки під час здійснення компетентним органом державного контролю у формі аудиту.
12. Відповідач же здійснював державний контроль у формі інспектування, яка не передбачає, перевірки постійно діючих процедур, заснованих на принципах НАССР, до яких відноситься система простежуваності, документації.
13. Частиною третьою статті 18 Закону № 2042-VIII визначено, що повідомлення оператора ринку за три робочі дні обумовлено забезпеченням ефективності державного контролю, тобто, з метою надання оператору ринку можливості підготувати всі необхідні документи.
14. Таким чином, ненадання відповідачеві документів під час здійснення ним інспектування, не може вважатися порушенням вимог законодавства.
15. З преамбули Закону № 1393-XIV вбачається, що вилученню підлягає саме продукція, яка може негативно вплинути на життя, здоров`я людини, майно і довкілля.
16. На нашу думку, конструкція вказаної норми, а саме застосування у ній сполучника «та», свідчить про те, що обов`язковому вилученню з обігу підлягає тільки та продукція, яка одночасно є і неякісною, і небезпечною.
17. Відповідач не навів жодного доказу / показнику, шо перелічена ним продукція була небезпечною.
18. Отже, відповідачем не доведено вчинення позивачем порушення статей 4 та 5 Закону № 1393-XIV.
19. Обґрунтовуючи порушення температурних режимів, відповідач посилається на те, що температурні режими, зазначені виробниками, не дотримуються; оператором ринку (не вказуючи конкретно ким: продавцем, виробником, постачальником) встановлено однакову температуру зберігання з метою реалізації «до +25С», а також на те, що такі порушення створюють загрозу для життя та/або здоров`я людини.
20. Відповідачем не враховано, що температурні режими зберігання, які наведено на маркуванні тари відповідних товарів, визначають саме умови зберігання, а не продажу продукції, які є різними стадіями обігу харчових продуктів.
21. Правила роздрібної торгівлі також розділяють між собою зберігання та продаж (реалізацію), про що свідчить наявність двох окремих розділів: «Приймання і зберігання» та «Підготовка до продажу та продаж».
22. Зберігання і продаж (реалізація) є різними стадіями обігу харчових продуктів зі своїми особливостями: зберігання потребує низький температурний режим, а продаж - на рівні температури торговельного залу.
23. Відповідач, стверджуючи, що розміщення овочів та фруктів у торгівельному залі повинно відбуватися за температурного режиму, встановленого для зберігання, наводить визначення «обігу» харчових продуктів, яке закріплене у статті 1 Закону № 771/97-ВР.
24. Приходячи до висновку, що пропонування до реалізації відноситься до стадії «зберігання», відповідач помилково пов`язує між собою словосполучення «включаючи пропонування до реалізації» із дієсловом «зберігання».
25. Якщо провести синтаксичний розбір речення, а саме: «обіг - реалізація та/або зберігання харчових продуктів для цілей реалізації, включаючи пропонування до реалізації та/або іншої форми передачі, реалізації, розповсюдження або будь-яку іншу форму передачі незалежно від її здійснення на платній чи безоплатній основі»; то треба врахувати, шо дієприслівник «включаючи» утворює дієприслівниковий зворот не із словосполученням «пропонування до реалізації», а із словосполученням «пропонування до реалізації та/або іншої форми передачі ...», оскільки після словосполучення «пропонування до реалізації» відсутня кома, яка б закривала дієприкметниковий зворот «пропонування до реалізації».
26. Також слід врахувати, що дієприслівник - це особлива форма дієслова, яка означає додаткову дію, що супроводить головну дію, виражену дієсловом, а у даному реченні у якості підмету (головного члена речення) виступає дієслово «обіг», тому вказаний дієприслівниковий зворот може бути пов`язаний тільки із дієсловом «обіг», а отже речення можна умовно викласти наступним чином: «обіг - реалізація та/або зберігання харчових продуктів для цілей реалізації; обігом також є пропонування до реалізації та/ або іншої форми передачі, реалізації, розповсюдження або будь-яку іншу форму передачі незалежно від її здійснення на платній чи безоплатній основі».
27. Крім того, за смисловим змістом «будь-яку іншу форму передачі» неможливо поєднати із дієсловом «зберігання», так у контексті цього речення (визначення), оскільки тоді: обіг - це реалізація; обігом також вважається зберігання харчових продуктів для цілей реалізації; зберігання харчових продуктів для цілей реалізації - не пропонування до реалізації; зберіганням харчових продуктів для цілей реалізації також вважається інша форма передачі, реалізації, розповсюдження; зберіганням харчових продуктів для цілей реалізації також є будь-яка інша форма передачі незалежно від її здійснення на платній чи безоплатній основі.
28. Проте логічнішим виглядає інший варіант: обіг це реалізація; обігом також вважається зберігання харчових продуктів для цілей реалізації; обігом є пропонування до реалізації; обігом буде вважатися інша форма передачі, реалізації, розповсюдження; обігом також є будь-яка інша форма передачі незалежно від її здійснення на платній чи безоплатній основі.
29. Тобто, Законом № 771/97-ВР не визначено, шо пропонування до реалізації вважається зберіганням.
30. Пропонування до реалізації харчових продуктів не відноситься до стадії зберігання.
31. Для покупців завжди індикатором якості відповідних овочів і фруктів виступають їх зовнішній вигляд, колір, шкірочка та запах: ніщо не переконає покупця взяти овоч чи фрукт, у якого є ознаки псування.
32. Пунктом 21 Правил роздрібної торгівлі прямо передбачено, що у разі продажу плодоовочевої продукції неналежної якості продавець зобов`язаний замінити її на якісну або повернути споживачу сплачені гроші. Тобто, права споживачів плодоовочевої продукції захищені законом.
33. За приписами пункту 5 частини 1 статті 49 Закону № 771/97-ВР виключення щодо дотримання температурного режиму, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів, можливе протягом обмеженого періоду часу в процесі підготовки харчового продукту до перевезення, зберігання, продажу, сервірування харчових продуктів за умови, якщо це не спричиняє ризик здоров`ю споживачів.
34. Проте відповідач не наводить жодного показнику, який би свідчив про наявність в овочах та / або фруктах позивача плісеневих грибів, патогенних мікроорганізмів, мікоплазми тощо, які становили би загрозу для життя та/ або здоров`я людини; пояснення відповідача у цій частині зводяться тільки до теоретичних міркувань, без будь-яких посилань на результати
35. Пунктом 5 частини першої статті 49 Закону № 771/97-ВР визначено, що оператори ринку дотримуються таких вимог: дотримується температурний режим, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів. Такий режим не повинен перериватися. Виключення щодо дотримання температурного режиму, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів, можливе протягом обмеженого періоду часу в процесі підготовки харчового продукту до перевезення, зберігання, продажу, сервірування харчових продуктів за умови, якщо це не спричиняє ризик здоров`ю споживачів.
36. Відповідач обґрунтовує свій висновок тим, що виключення можливе тільки в процесі підготовки.
37. Але ж вказана норма сконструйована таким чином, що дозволяє дійти і до іншого висновку, зокрема, що виключення можливе в процесі: підготовки харчового продукту до перевезення; зберігання харчових продуктів; продажу харчових продуктів; сервірування харчових продуктів.
38. При цьому, на нашу думку, саме так вона і має тлумачитися, оскільки умова про неспричинення ризику здоров`ю споживачів, яка міститься у цій нормі, за будь-якого варіанту в повній мірі забезпечує досягнення мети Закону № 771/97-ВР та взагалі всього законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів - унеможливлення спричинення шкоди здоров`ю та/або життю людини чи тварини, при цьому не покладає надмірних обов`язків на суб`єктів господарювання (зокрема, з встановлення холодильних камер для овочів та фруктів).
39. Таким чином, з огляду на наведені положення законодавства, перебування овочів та фруктів у торгівельному залі за температури +21С - +25С та вище з метою пропонування їх до реалізації не вважається порушенням будь-якого законодавчого акту України, якщо не спричиняє ризик здоров`ю споживачів.
40. При цьому необхідно врахувати, що за приписами вказаної норми порушенням буде вважатися не недотримання температурного режиму, а розмноження мікроорганізмів, формування токсинів, оскільки норма не відсилає до окремих умов зберігання, встановлених виробниками чи нормативними документами.
41. З цього вбачається, що відповідач має довести належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, що температурний режим, який був забезпечений позивачем у торгівельному залі, призвів до розмноження мікроорганізмів, формування токсинів у овочах та фруктах, а не вдаватися до теоретичних міркувань відносно того, що температурний режиму торгівельному залі міг призвести до розмноження у овочах та фруктах мікроорганізмів, формування у них токсинів.
42. Відповідач не надає жодного доказу на підтвердження розмноження у овочах та фруктах чи інших харчових продуктах з магазину позивача мікроорганізмів, формування у них токсинів.
43. Відповідач стверджує, що виявлені ним порушення встановлених законодавством гігієнічних вимог до обігу харчових продуктів, створюють загрозу для життя та/або здоров`я людини.
44. Натомість, у порушення пункту 2 частини п`ятої статті 21 Закону № 2042-VIII, він не здійснює позапланового відбору зразків продукції, хоча як він сам, фактично, стверджує, порушення позивачем температурного режиму створює загрозу для життя та/або здоров`я людини.
45. Відповідач обмежився теорією про те, що температура помітно впливає на псування продуктів та ріст мікроорганізмів, патогенні мікроорганізми можуть викликати як інфекційні захворювання, так і харчові отруєння тощо, не доказавши, таким чином, наявності порушень у позивача.
46. Пунктом 3 частини 1 статті 49 Закону № 771/97-ВР передбачено, що харчові продукти повинні бути захищеними від будь-якого забруднення на всіх стадіях виробництва, переробки та / або обігу. Яким чином порушення температурного режиму, навіть якщо воно дійсно відбулося, може призвести до забруднення харчових продуктів, представник відповідача не вказує.
47. Відносно ж вилучення харчових продуктів, позивач вже пояснював, що вилученню підлягає неякісна та небезпечна продукція, а відповідач не довів наявності такої у позивача.
48. Щодо неналежного маркування позивач пояснив, що відповідно до частини другої статті 5 Закону № 2639-VIII оператори ринку харчових продуктів, які не є відповідальними за інформацію про харчовий продукт, не мають права здійснювати обіг харчових продуктів, щодо яких вони мають інформацію, що ці харчові продукти не відповідають законодавству щодо надання інформації про харчові продукти.
49. Відповідачем не доведено, що позивач мав інформацію, що зазначені відповідачем харчові продукти не відповідають законодавству щодо надання інформації про харчові продукти. Те, що відповідач вважає їх такими, ще не означає, що такої ж думку і позивач, а отже відсутні підстави вважати, що наявність інформації у відповідача автоматично означає наявність такої ж інформації і у позивача.
50. Вказаною нормою не передбачено, що непридатна продукція автоматично не відповідає законодавству щодо надання інформації про харчові продукти.
51. Статтею 6 Закону № 2639-VIII встановлено, що інформація, передбачена пунктами 2, 4, 6, 7, 8, 9, 10 і 12 частини першої цієї статті, для нефасованих харчових продуктів, що реалізуються кінцевому споживачу, надається на вимогу споживача оператором ринку харчових продуктів, який реалізує харчовий продукт, у супровідній документації чи в інший спосіб (у доступній наочній формі), встановлений для окремих видів харчових продуктів або в окремих сферах обслуговування.
52. Тобто, інформація для нефасованих харчових продуктів не обов`язково має бути нанесена на тарі.
53. У всіх магазинах позивача обов`язкова інформація щодо овочів та фруктів розміщена безпосередньо на цінниках (зі зворотної сторони) на такі товари, що надає можливість споживачеві отримати таку інформацію.
54. У якості прикладу розміщення обов`язкової інформації позивач додає до відповіді на відзив фото розміщення такої інформації.
55. Крім того, обов`язкова інформація на деяких товарах була розміщена безпосередньо на упаковках таких товарів.
56. Позивач зазначив, що на цінниках позивач наявні «умови реалізації» не вище + 25С, що не є одним й тим самим, що й умови зберігання. Тобто, ніякої зміни інформації не відбулося, тим паче такої, що могла би призвести до введення в оману кінцевого споживача, оскільки кінцевий споживач купує таку продукцію для власного споживання, а не для реалізації, а отже він не буде керуватися такими умовами.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
57. Відповідач проти позову заперечив, зазначивши, що підстави для проведення перевірки передбачені Законом № 2042-VІІІ, зокрема, частиною четвертою статті 18, у разі появи обґрунтованої підозри щодо невідповідності.
58. Згідно службової записки № СЗ-02.1/715/20 від 27.08.2020 заступника начальника управління-начальника відділу безпечності харчових продуктів управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини Головного управління В. Крючкова було встановлено, що в ході здійснення позапланового заходу державного контролю у період з 21.08.2020 по 25.08.2020 в ТОВ АТБ-маркет магазин «Продукти-858» (адреса потужності: вул. Героїв Крут, 76/3, м. Суми) при розгляді лише тих питань, які стали підставою для його проведення, останнім також було відмічено ряд порушень вимог законодавства які не стосувалися тих питань які перевірялися.
59. В даному випадку у Головного управління була наявна підстава для проведення позапланового заходу визначена законодавством: обґрунтована підозра, щодо невідповідності у сфері безпечності харчових продуктів, яка була викладена в службовій записці СЗ-02.2/408/20.
60. Із посиланням на правові висновки Верховного Суду відповідач зазначив, що у разі якщо допуск до проведення перевірки відбувся, подальшому предметом розгляду у суді має бути лише суть виявлених порушень. У разі невикористання суб`єктом господарювання права на недопуск до перевірки не можна визнати такі порушення процедури проведення перевірки підставою для скасування рішення органу Державного нагляду (контролю), прийнятого зі наслідками проведених заходів.
61. По першому порушенню відповідач зазначив, що оператором ринку не забезпечено простежуваності.
62. Відповідно до пункту 3 частини першої статті 16 Закону № 2042-VІІІ, оператор ринку зобов`язаний надавати документи, пояснення, іншу інформацію з питань, що виникають у зв`язку із здійсненням заходів державного контролю.
63. Однак, в порушення даної норми оператором ринку ані під час здійснення позапланової перевірки, ані навіть вже після її проведення контролюючого органу товарно-транспортні накладні надані не були. Пояснення, що документи зберігаються в місті Дніпрі та надати документи у день перевірки не має об`єктивної можливості, є необґрунтованими, так як районна керуюча мала змогу зв`язатися з керівництвом товариства та отримати запитувані товарно-транспортні накладні у сканованому вигляді.
64. Відповідно до пункту 8 частини першої статті 15 Закону № 2042-VІІІ, оператор ринку мав право надавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до актів державного контролю протягом п`яти робочих днів з дня отримання таких актів оператором ринку. Однак, в зазначений термін докази забезпечення системи простежуваності, а саме товарно-транспортні накладні на плодово-овочеву продукцію оператором ринку надано не було.
65. По другому порушенню відповідач зазначив, що на момент перевірки у торгівельному залі виявлено велику кількість неякісної (підпорченої) плодоовочевої продукції. Згідно пояснень районного керуючого Шелкопляс Ю.О. відповідальний працівник здійснює вилучення продукції, що втратила товарний вигляд, щопівгодини - годину. Але не змогли надати доказів, що такий працівник призначений, на таку роботу, його графік роботи та обов`язки, при цьому на стовпі, де реалізується плодоовочева продукція знаходиться графік контролю якості цієї продукції, де записи про контроль якості вносяться через день. Не надано доказів списання (вилучення з обігу), утилізації неякісної та небезпечної продукції.
66. Посилання позивача щодо неякісної та небезпечної продукції є нічим іншим як довільним тлумаченням позивача та відповідно є необґрунтованим, оскільки згідно із статтею 1 Закону № 1393-XIV до неякісної та небезпечної продукції відноситься продукція, яка не відповідає вимогам чинних в Україні нормативно-правових актів стосовно відповідних видів продукції щодо її споживчих властивостей; продукція, під час маркування якої порушено встановлені законодавством вимоги щодо мови маркування та (або) до змісту і повноти інформації, яка має при цьому повідомлятися; продукція, строк придатності якої до споживання або використання закінчився.
67. Посилання позивача, що відповідач в пункті 2 опису виявлених порушень посилається на статті 4 Закону № 1393-XIV, яку апріорі неможливо порушити, оскільки така визначає законодавство про вилучення з обігу, переробку, утилізацію, знищення або подальше використання неякісної та небезпечної продукції і не встановлює обов`язків для виконання вимог чи заборони спростовується наступним.
68. Дійсно статтею 4 Закону № 1393-XIV визначає перелік законодавства до якого також віднесено закон України «Про якість та безпеку харчових продуктів і продовольчої сировини», який діє в редакції Закону № 771/97-ВР. Так, відповідно до пунктів 2, 3 частини другої статті 37 Закону № 771/97-ВР забороняється обіг об`єктів санітарних заходів, якщо ці об`єкти неправильно марковані або непридатні для споживання. Тому, в пункті 2 опису порушень припису є посилання на статтю 4 Закону № 1393-XIV.
69. По третьому порушенню відповідач зазначив, що температурні режими, зазначені виробниками не дотримуються. Недотримання температурних режимів, зазначених виробником при зберіганні овочів та фруктів, прискорює розвиток в них плісняви, процесів гниття, бактеріози, зокрема можуть розвинутись плісеневі гриби, які виробляють токсини, що накопичуються в печінці і можуть спричинити рак печінки та інші патології' організму людини. Крім того, активніше розвиваються патогенні мікроорганізми, які викликають розвиток гнилі на овочах та фруктах, які можуть викликати, як інфекційні захворювання, так і харчові отруєння, у зв`язку із властивою їм здатністю виділяти позаклітинні токсини.
70. Окрім того, посилання позивача на те, що продовольчі товари знаходяться в реалізації, а не на зберіганні, отже підприємство не зобов`язано дотримуватися визначених постачальником та виробником температурних режимів, є абсурдним.
71. Згідно із пунктом 51 частини першої 1 статті 1 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» обіг - реалізація та/або зберігання харчових продуктів для цілей реалізації, включаючи пропонування до реалізації та/або іншої форми передачі, реалізації, розповсюдження або будь-яку іншу форму передачі незалежно від здійснення на платній чи безоплатній основі. Дії, пов`язані з направленням на переробку (зміну призначеного використання), вилучення та/або відкликання, та/або утилізацію харчових продуктів, не вважаються обігом.
72. Відповідно до пункту 75 частини першої статті 1 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» реалізація - передача, обмін, поставка за договором та відчуження іншим шляхом харчового продукту від однієї особи до іншої безвідносно від того, чи відбулася реалізація платно та/або в іншій формі.
73. Виходячи з зазначених визначень, в розумінні спеціального законодавства у сфері безпечності харчових продуктів, в торгівельному залі магазину позивача відбувається саме зберігання продуктів харчування з метою пропонування їх до реалізації, в той час, як реалізація здійснюється під час передачі товару та отримання з нього оплати біля каси.
74. Перебування продукції, в тому числі плодоовочевої, в торгівельному залі магазину не можна віднести до реалізації, оскільки це інший етап обігу харчового продукту: «зберігання харчових продуктів для цілей реалізації, включаючи пропонування до реалізації».
75. Відтак на операторів ринку при зберіганні плодоовочевої продукції в торгівельному залі мають поширюватися наказ Міністерства зовнішніх економічних зв`язків і торгівлі України № 344 від 08.07.1997 «Про затвердження Правил роздрібної торгівлі картоплею та плодоовочевою продукцією», інші вимоги до температурних умов та термінів придатності, визначені в законодавстві, супровідній документації, маркуванні та навіть ТУ виробника та/або імпортера, а також ДСТУ, які регламентують умови зберігання плодоовочевої продукції.
76. Фактично маніпуляції позивача зводяться до довільного тлумачення терміну «реалізація» з метою ухилення від будь-якої відповідальності за недотримання умов зберігання харчової продукції в торгівельному залі, що є неприпустимим.
77. Посилання позивача на те, що пункт 5 частини першої статті 49 Закону № 771/97-ВР визначає, що порушення температурного режиму допускається у процесі продажу товару за умови, що це не спричиняє ризик здоров`ю споживачів є взагалі абсурдним та не відповідає встановленим вимогам, що визначені пунктом 5 частини першої статті 49 закону, яким визначено, що виключення щодо дотримання температурного режиму, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів, можливе протягом обмеженого періоду часу в процесі підготовки харчового продукту до перевезення, зберігання, продажу, сервірування харчових продуктів за умови, якщо це не спричиняє ризик здоров`ю споживачів.
78. Тобто, виходячи з наведеного, законодавець робить виключення щодо дотримання температурних режимів та допускає відхилення лише протягом обмеженого періоду часу, а саме в процесі підготовки харчового продукту до перевезення, зберігання, продажу, сервірування харчових продуктів та яке жодним чином не повинно спричиняти ризик здоров`ю споживачів.
79. По четвертому порушенню відповідач пояснив, що оператор ринку має дотримуватись вимоги щодо того, що харчові продукти повинні бути захищеними від будь-якого забруднення на всіх стадіях виробництва, переробки та/або обігу. Оскільки оператором ринку не дотримуються температурні режими зберігання з метою реалізації плодо-овочевої продукції, не здійснюється своєчасне вилучення порченої продукції з торгівельної зали та не надано доказів вилучення та утилізації неякісної та небезпечної продукції - харчові продукти не захищено від будь-якого забруднення при обігу.
80. По п`ятому порушенню пояснено, що під час здійснення позапланової перевірки була виявлена неналежно маркована продукція, продукція з ознаками псування (непридатний харчовий продукт). Відповідно до частини другої статті 5 Закону № 2639-VIII, оператори ринку харчових продуктів, які не є відповідальними за інформацію про харчовий продукт, не мають права здійснювати обіг харчових продуктів, щодо яких вони мають інформацію, що ці харчові продукти не відповідають законодавству щодо надання інформації про харчові продукти.
81. Окрім того, на вимогу інспекторів під час перевірки, оператором ринку не було надано документального підтвердження списанням (вилучення з обігу), утилізації продукції щодо яких оператори ринку харчових продуктів мають інформацію про невідповідність законодавству.
82. По шостому порушенню відповідач пояснив, що оператори ринку харчових продуктів у межах своєї діяльності не мають права змінювати інформацію, що супроводжує харчовий продукт, якщо такі зміни можуть ввести в оману кінцевого споживача або в інший спосіб знижують рівень захисту споживача чи погіршують можливість здійснення кінцевим споживачем свідомого вибору. Перевіркою встановлено, що інформація про харчовий продукт який нанесено на цінниках в торгівельному залі вводить споживача в оману.
83. По сьомому порушенню пояснено, що під час здійснення заходу державного нагляду (контролю) встановлено, що оператор ринку змінив з власної ініціативи інформацію, надану виробниками та імпортерами, щодо температури зберігання та термінів придатності при реалізації товарів.
84. Відповідач наділений повноваженнями самостійно своїм приписом застосовувати заходи реагування у вигляді зобов`язання до дій усунути виявлені порушення. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
85. Твердження позивача відносно того, що витребування товарно-транспортних накладних контролюючим органом здійснюється лише в межах проведення аудиту постійно діючих процедур, заснованих на принципах НАССР, є необґрунтованим.
86. Одним із питань, що зазначені в направленні та необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення позапланового заходу у позивача, було саме питання щодо забезпечення оператором ринку системи простежуваності.
87. Для того щоб встановити чи здатний оператор ринку забезпечити систему простежуваності під час здійснення позапланової перевірки у формі інспектування, державними інспекторами і було запитано саме товарно-транспортні накладні на всю плодово-овочеву продукцію.
88. Відповідно до частини четвертої підпункту 1 пункту 1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо харчових продуктів» від 22.07.2014 № 1602-VІІ з 20.09.2019 в Україні набувають чинності норми, що передбачають запровадження системи аналізу небезпечних факторів та контролю у критичних точках (НАССР) для всіх потужностей.
89. Згідно із пунктом 69 частини 1 статті 1 Закону № 771/97-ВР потужності це - споруди або комплекс споруд, приміщення, будівлі, обладнання та інші засоби, включаючи транспортні засоби, а також територія, що використовуються у виробництві та/або обігу об`єктів санітарних заходів.
90. Враховуючи зазначене, ТОВ «АТБ-маркет» мало запровадити систему НАССР не пізніше 20.09.2019 в магазині за адресою вул. Героїв Крут, 76/3, м. Суми.
91. В межах позапланового заходу щодо контролю оператором ринку не була надана документація щодо впровадження системи НАССР в магазині, зокрема щодо розробки та впровадження програм передумов, визначення небезпечних факторів та проведення їх аналізу, інших які б підтверджували допустимість зберігання плодоовочевої продукції в торгівельному залі магазину за адресою вул. Героїв Крут, 76/3 м. Суми при температурі до +25С.
92. Інші внутрішні документи позивача також не були надані під час перевірки, при цьому вони в принципі не можуть згідно діючого законодавства регламентувати такі питання, як визначення температурних умов щодо харчової продукції. Крім того, навіть за умови наявності запровадженої системи НАССР, яка пройшла всі етапи, включаючи валідацію, верифікацію та аудит, вона як внутрішній документ не може суперечити умовам визначеним в діючому законодавстві та державнии стандартам на які посилаються постачальники продукції.
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
93. 27.08.2020 першому заступнику начальника ГУ Держпродспоживслужби в Сумській області, начальнику управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини ГУ Держпродспоживслужби в Сумській області подано службову записку заступником начальника управління-начальником відділу безпечності харчових продуктів управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини ГУ Держпродспоживслужби в Сумській області, згідно із якою, в ході здійснення позапланового заходу 21-25.08.2020 одного з відділень ТОВ «АТБ-маркет», магазина «Продукти-858» (вул. Героїв Крут, 76/3, м. Суми), при розгляді питань, зазначених в направленні від 13.05.2020 № 3217-02.2/20, зокрема, встановлено:
- в скарзі заявника (в одному з питань) йдеться про те, що покупець виявив в магазині реалізацію динь, які були пошкоджені та зберігалися з порушенням температурного режиму, при перевірці теж на дні ящика виявлено аналогічну етикетку з тією різницею, що на одній зазначено липень, а на іншій серпень, питання маркування та простежуваності до переліку перевірки не входили;
- під час перевірки 21.08.2020 скаржник продемонстрував товар «Мигдаль смажений», виробник «Снек Драйв», м. Бориспіль, з вказаною датою виробництва наперед 25.08.2020, питання маркування та простежуваності до переліку перевірки не входили;
- при перевірці виявилось, що в плодоовочевому відділенні виявилася велика кількість мушок дрозофіл; питання боротьби з шкідниками до переліку перевірки не входили;
- при з`ясуванні питання чи неякісна та небезпечна продукція вилучається з обігу (стосувалося дині та молочної продукції) встановлено, що на етикетці, знайденій в ящику з динями, зазначено температуру зберігання +5С - +10С, внизу додано «умови зберігання продукції: згідно з нормативними документами продавця до 25С включно, до появи ознак погіршення» питання маркування та простежуваності до переліку перевірки не входили;
- при з`ясуванні питання дотримання температурних режимів при реалізації плодоовочевої продукції навпроти переважної більшості плодоовочевої продукції стояли цінники на зворотній стороні яких було зазначено «умови реалізації продукції: не вище 25С включно, до появи ознак погіршення» в той час на ящиках з плодоовочевою продукцією було наклеєно маркування де зазначалися конкретні температурні режими, також оператор ринку надав документи, у яких таж зазначались конкретні умови зберігання, при цьому в багатьох випадках інформація про умови зберігання (в тому числі при пропонуванні до реалізації) на ті самі види продуктів не співпадала, іноді різнилася з вимогами, зазначеними в «Правилах роздрібної торгівлі картоплею та плодоовочевою продукцією»; питання маркування, простежуваності, вилучення з обігу до переліку перевірки не входили;
-- зважаючи на викладене, прошу розглянути службову записку на предмет можливості застосування статті 18 пункт 4 Закону № 2042 для здійснення позапланової перевірки ТОВ «АТБ-маркет» магазин «Продукти-858» (вул. вул. Героїв Крут, 76/3, м. Суми) з вищезазначених питань.
94. 14.09.2020 ГУ Держпродспоживслужби в Сумській області прийнято наказ «Про позаплановий захід зі здійснення державного нагляду (контролю) ТОВ «АТБ-маркет» магазин «Продукти-858» № 1548-ОД, яким вирішено:
- Управлінню безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини Головного управління Держпродспоживслужби в Сумський області здійснити організацію проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) ТОВ «АТБ-маркет» магазин «Продукти-858», що провадить господарську діяльність за адресою вул. вул. Героїв Крут, 76/3, м. Суми. Термін проведення перевірки - 17.09.2020 та 18.09.2020 (включно). Предмет здійснення заходу - дотримання законодавства у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів;
- захід державного нагляду (контролю) здійснити із застосуванням засобів відеофіксації.
95. Для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі наказу від 14.09.2020 № 1548-ОД виписано направлення державним інспекторам - державним ветеринарним інспекторам І.В. Задорожному, С.Ю. Кравцову, копія якого вручена районному керуючому Ю.О. Шелкопляс.
96. 18.09.2020 за результатами проведення заходу позапланового заходу державного контролю (інспектування) стосовно додержання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин складено акт № 77, в якому викладно опис виявлених порушень законодавства:
1) стаття 22 ЗУ № 771: систему простежуваності не забезпечено, а саме, на потужності відсутні товарно-транспортні накладні на плодово-овочеву продукцію. Оператором ринку не були надані товарно-транспортні накладні на плодово-овочеву продукцію до кінця перевірки. Не на всіх одиницях тари наявне маркування виробника чи експортера. На момент перевірки в торгівельному залі реалізовувався один ящик з інжиром, маркування на якому було частково зірвано - не можливо встановити експортера, країну походження, потужність на якій виготовлено продукт, температурні режими зберігання, дату виготовлення, термін придатності;
2) стаття 4, 5 ЗУ № 1393: на момент перевірки у торгівельному залі виявлено велику кількість неякісної (підпорченої) плодо-овочевої продукції, зокрема: баклажани підв`ялі, деформовані, з порушенням цілісності, деякі гниллю, дині з чорними цятками ДСТУ 2660-94 «Баклажани свіжі. Технічні умови», помідори в`ялі, деформовані, капуста червона в`яла не відповідає ДСТУ 3246-95 «Томати свіжі. Технічні умови», капуста зелена потріскана, на кінчиках листів чорна гниль не відповідає ДСТУ 7037:2009 «Капуста білоголова свіжа. Технічні умови», персик підв`ялий, з порушеною цілісністю плода не відповідає ДСТУ 7025:2009 «Персики свіжі. Технічні умови», морква потріскана, з підгнилими та різаними кінчиками, що не відповідає вимогам ДСТУ 7035:2009 «Морква свіжа. Технічні умови». Виявлено один інжир до половини плода гнилий, що не відповідає ДСТУ 7103:2010. При цьому, з пояснень районного керуючого Шелкопляс Ю.О. відповідальний працівник здійснює вилучення продукції, що втратила товарний вигляд, щопівгодини - годину. Але не змогли надати доказів, що такий працівник призначений на таку роботу, його графік роботи та обов`язки, при цьому на стовпі, де реалізується плодоовочева продукція знаходиться графік контролю якості цієї продукції, де записи про контроль якості вносяться через день. Не надано доказів списання (вилучення з обігу), утилізації неякісної та небезпечної продукції;
3) пункт 2 частини першої статті 49 ЗУ № 771: температурні режими, зазначені виробниками, не дотримуються. Так, на всю плодово-овочеву продукцію, що реалізовувались на момент перевірки, оператор ринку встановив однакову температуру зберігання з метою реалізації «до +25С», тоді як на яблуках «Екстра фасовані» 4 шт., на маркуванні виробника зазначена температура зберігання +15 - +20С, на яблуках фасованих другої категорії +2 - +10С. При цьому температура у торгівельному залі становила +22С. На динях було зазначено на етикетках оператора ринку до +25° С, така ж температура зазначена на маркуванні виробника, припискою «згідно нормативного документу продавця», тоді як з ДСТУ 7036:2009 «Диня свіжа. Технічні умови» зазначена температура +2 - +4С;
4) пункт 3 частини першої статті 49 ЗУ № 771: оператором ринку не дотримуються температурні режими зберігання з метою реалізації плодово-овочевої продукції, не здійснюється своєчасне вилучення порченої продукції з торгівельної зали та не надано доказів вилучення та утилізації неякісної та небезпечної продукції - харчові продукти не захищено від будь-якого забруднення при обігу;
5) частина друга статті 5 ЗУ № 2639: не надано документального підтвердження списання (вилучення з обігу), утилізації продукції щодо яких оператори ринку харчових продуктів мають інформацію про невідповідність законодавству;
6) частина четверта статті 4, частина третя статті 5 ЗУ № 2639: на всю плодово-овочеву продукцію, що реалізовувалась на момент перевірки оператор ринку встановив однакову температуру «до +25С», тоді як на яблуках «Екстра фасовані» 4 шт. на маркуванні виробника зазначена температура зберігання +15 - +20С, на яблуках фасованих другої категорії +2 - +10С. При цьому температура у торговельному далі становила +22С. На динях було зазначено на етикетках оператора ринку «до +25С», така ж температура зазначена на маркуванні виробника, припискою «згідно нормативного документу продавця», тоді як з ДСТУ 7036:2009 «Диня свіжа технічні умови» зазначена температура +2 - +4С, температура реалізації інжиру згідно нормативних документів інжир зберігається при температурі +18 - +20С не більше доби, при 0С - до 10 діб, а при -18 - -20С і після швидкого заморожування при -45 - -50С - не більше 100 діб. При цьому в реалізації за температури + 22С знаходився ящик з інжиром, на якому було частково зірвано маркування імпортеру - в наслідок чого інспектори та споживачі позбавлені можливості встановити імпортера, країну походження, потужність на якій виготовлено продукт, температурні режими зберігання, дату виготовлення, термін придатності та ін. Тобто інформація про харчовий продукт який нанесено на цінниках в торгівельному залі вводить споживача в обману;
7) частина четверта статті 5 ЗУ № 2639: оператор ринку змінив з власної ініціативи інформацію, надану виробниками та імпортерами, щодо температури зберігання та термінів придатності при реалізації інжиру, яблук «Екстра фасовані» 4 шт., яблук фасованих другої категорії. Не надано аргументованої відповіді (методики, досліджень, тощо) чому температура зберігання з метою реалізації інших плодоовочевих продуктів, зазначена на етикетках оператора ринку відрізняється від вимог нормативних документів (ДСТУ). Тобто дотримання вимог законодавства щодо надання інформації про харчові продукти оператором ринку не забезпечено.
97. Представником ТОВ «АТБ-маркет» на акті вчинено напис згідно із яким, порушень діючого законодавства не допущено ані магазином, ані ТОВ «АТБ-маркет». З фактами, викладеними в акті не згодна.
99. У зв`язку із встановленням актом від 18.09.2020 № 77 порушень, державними інспекторами І.Задорожним, С.Кравцовим ГУ Держпродспоживслужби в Сумській області видано оскаржуваний припис від 18.09.2020 № 40, яким у повній відповідності до опису допущених порушень, визначених актом, вимагалось від керівництва усунути виявлені порушення (невідповідності) шляхом здійснення корекції та коригування дій ТОВ «АТБ-маркет», магазин «Продукти-858», м. Суми, вул. вул. Героїв Крут, 76/3, усунути порушення № 1 - № 7 із встановленням терміну усунення 01.10.2020.
100. До матеріалів справи долучено надані відповідачем фотографії: датовані 17.09.2020 із зображенням плодоовочевої продукції, описаної в акті перевірки; пошкоджене маркування із назвою продукції інжир свіжий, відеофіксацію заходу.
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
101. Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V).
102. Відповідно до статті 2 Закону № 877-V центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини, його територіальні органи зобов`язані забезпечити дотримання з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», виключно вимог частин першої, четвертої, шостої - сьомої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частин першої (крім вимоги щодо отримання погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення позапланового заходу) та третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої, восьмої - десятої статті 7, частин першої та другої статті 12, статей 13-18, 20, 21 цього Закону.
103. Згідно із частиною сьомою статті 7 Закону № 877-V, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
104. Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (частина восьма статті 7 Закону № 877-V).
105. Відповідно до пункту 9 частини першої статті 1 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» від 18.05.2017 № 2042-VIII (далі - Закон № 2042-VIII), державний контроль - діяльність компетентного органу, його територіальних органів, державних інспекторів, державних ветеринарних інспекторів, помічників державного ветеринарного інспектора та уповноважених осіб, що здійснюється з метою перевірки відповідності діяльності операторів ринку вимогам законодавства про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин, а також усунення наслідків невідповідності та притягнення до відповідальності за порушення відповідних вимог.
106. Згідно із пунктами 2, 5, 7 частини першої статті 11 Закону № 2042-VIII, під час здійснення заходів державного контролю державні інспектори та державні ветеринарні інспектори мають право:
- здійснювати інспектування потужностей, випробувальних лабораторій, що розміщуються на потужностях і пов`язані з виробництвом та/або обігом харчових продуктів та/або кормів;
- перевіряти документи щодо дотримання операторами ринку законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин і отримувати їх копії;
- видавати приписи щодо усунення порушень цього Закону, законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин.
107. Відповідно до пунктів 1-3 частини першої статті 16 Закону № 2042-VIII оператор ринку зобов`язаний:
1) допускати державних інспекторів, державних ветеринарних інспекторів та інших визначених цим Законом осіб до здійснення заходів державного контролю, за умови дотримання ними порядку здійснення державного контролю, передбаченого цим Законом;
2) усувати виявлені невідповідності шляхом здійснення корекцій та коригувальних дій;
3) надавати документи, пояснення, іншу інформацію з питань, що виникають у зв`язку із здійсненням заходів державного контролю.
108. Заходи державного контролю здійснюються без попередження (повідомлення) оператора ринку, крім аудиту та інших випадків, коли таке попередження є необхідною умовою забезпечення ефективності державного контролю. Аудит постійно діючих процедур, заснованих на принципах НАССР, проводиться за умови повідомлення оператора ринку не пізніше ніж за три робочі дні до здійснення такого заходу. Повідомлення надсилається рекомендованим поштовим відправленням за місцезнаходженням (місцем проживання) оператора ринку, зазначеним в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, та/або відправленням електронної пошти на відповідну адресу оператора ринку, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, або вручається особисто під розписку керівнику чи представнику оператора ринку (частина третя статті 18 Закону № 2042-VIII).
109. Заходи державного контролю можуть здійснюватися позапланово у разі виявлення невідповідності або появи обґрунтованої підозри щодо невідповідності, а також в інших встановлених законом випадках (частина четверта статті 18 Закону № 2042-VIII).
110. Державні інспектори, державні ветеринарні інспектори, інші особи, що здійснюють заходи державного контролю, а також оператори ринку мають право фіксувати процес здійснення державного контролю засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню відповідних заходів (частина десята статті 18 Закону № 2042-VIII).
111. Згідно із частиною першою статті 19 Закону № 2042-VIII заходи державного контролю здійснюються у формі аудиту, інспектування, передзабійного та післязабійного огляду, відбору зразків, лабораторного дослідження (випробування), документальної перевірки, перевірки відповідності, фізичної перевірки. У межах заходів державного контролю здійснюється державний моніторинг.
112. Частиною третьою вказаної норми визначено, що аудит постійно діючих процедур, заснованих на принципах НАССР, та постійно діючих процедур, розроблених оператором ринку з метою дотримання гігієнічних вимог, повинен передбачати перевірку безперервності та ефективності їх застосування, у тому числі: документації; ведення записів; процесів, що впливають на безпечність харчових продуктів та/або кормів; системи внутрішнього контролю оператора ринку; коригувальних дій, вжитих оператором ринку внаслідок аналізу виявлених невідповідностей; кваліфікації персоналу.
113. Частиною четвертою статті 19 Закону № 2042-VIII визначено, що інспектування передбачає перевірку дотримання операторами ринку законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин та відповідності їх діяльності вимогам щодо: гігієни; плану коригувальних дій, розробленого та впровадженого оператором ринку за результатами попередніх перевірок; інцидентів, пов`язаних з безпечністю харчових продуктів та/або кормів.
114. Інспектування може включати в себе перевірку потужностей, прилеглої території, приміщень, обладнання та інвентарю, транспортних засобів, а також харчових продуктів та кормів; сировини, інгредієнтів, допоміжних матеріалів для переробки, які використовуються для приготування та виробництва харчових продуктів та кормів, напівфабрикатів; предметів та матеріалів, що контактують з харчовими продуктами; засобів та процесів прибирання і догляду, а також пестицидів; маркування, зовнішнього вигляду та реклами.
115. Відносини між органами виконавчої влади, операторами ринку харчових продуктів та споживачами харчових продуктів і визначає порядок забезпечення безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, що виробляються, перебувають в обігу, врегульовані Законом України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» від 23.12.1997 № 771/97-ВР (далі - Закон № 771/97-ВР).
116. Згідно із статтею 1 Закону № 771/97-ВР, у цьому Законі терміни вживаються в такому значенні:
- безпечний харчовий продукт - харчовий продукт, який не справляє шкідливого впливу на здоров`я людини та є придатним для споживання (пункт 7);
- вилучення харчового продукту - заходи, спрямовані на запобігання розповсюдженню, демонстрації чи пропонуванню небезпечного харчового продукту споживачам (пункт 9);
- забруднююча речовина - будь-яка біологічна речовина, в тому числі організми, мікроорганізми та їх частини, або хімічна речовина, стороння домішка чи інша речовина, що ненавмисно потрапила до харчового продукту і становить загрозу безпечності харчового продукту (пункт 25);
- небезпечний фактор у харчовому продукті - будь-який хімічний, фізичний, біологічний чинник харчового продукту або його стан, що може спричинити шкідливий вплив на здоров`я людини (пункт 43);
- небезпечний харчовий продукт - харчовий продукт, що є шкідливим для здоров`я та/або непридатним для споживання (пункт 44):
-- під час встановлення небезпечності харчового продукту враховуються: звичайні умови використання харчового продукту споживачем, кожна стадія його виробництва, переробки та обігу; інформація про харчовий продукт, надана споживачеві, зокрема шляхом зазначення у маркуванні, та інша загальнодоступна споживачеві інформація про уникнення негативних для здоров`я наслідків, пов`язаних з харчовим продуктом чи категорією харчових продуктів;
-- під час встановлення шкідливості харчового продукту для здоров`я враховуються: можливий короткостроковий чи довгостроковий вплив харчового продукту на здоров`я людини, яка його споживає, та на майбутні покоління; можливий накопичувальний ефект токсичності; особлива чутливість організму окремої категорії споживачів, якщо харчовий продукт призначений для цієї категорії споживачів;
- неправильно маркований харчовий продукт - харчовий продукт, маркування якого не відповідає вимогам законодавства (пункт 47);
- непридатний харчовий продукт - харчовий продукт, який містить сторонні речовини та/або предмети, пошкоджений в інший спосіб та/або зіпсований у результаті механічних, та/або хімічних, та/або мікробних факторів. Непридатний продукт, у разі споживання за призначенням за звичайних умов такого споживання, не має шкідливого впливу на здоров`я людини (пункт 48);
- обіг - реалізація та/або зберігання харчових продуктів для цілей реалізації, включаючи пропонування до реалізації та/або іншої форми передачі, реалізації, розповсюдження або будь-яку іншу форму передачі незалежно від її здійснення на платній чи безоплатній основі. Дії, пов`язані з направленням на переробку (зміну призначеного використання), вилучення та/або відкликання, та/або утилізацію харчових продуктів, не вважаються обігом (пункт 51);
- оператор ринку харчових продуктів (далі - оператор ринку) - суб`єкт господарювання, який провадить діяльність з метою або без мети отримання прибутку та в управлінні якого перебувають потужності, на яких здійснюється первинне виробництво, виробництво, реалізація та/або обіг харчових продуктів та/або інших об`єктів санітарних заходів (крім матеріалів, що контактують з харчовими продуктами), і який відповідає за виконання вимог цього Закону та законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів (пункт 55);
- простежуваність - можливість ідентифікувати оператора ринку, час, місце, предмет та інші умови поставки (продажу або передачі), достатні для встановлення походження харчових продуктів, тварин, призначених для виготовлення харчових продуктів, матеріалів, що контактують з харчовими продуктами, або речовин, що призначені для включення, або очікується, що вони будуть включені в харчові продукти, на всіх стадіях виробництва, переробки та обігу (пункт 74);
- реалізація - передача, обмін, поставка за договором та відчуження іншим шляхом харчового продукту від однієї особи до іншої безвідносно від того, чи відбулася реалізація платно та/або в іншій формі (пункт 75);
- система аналізу небезпечних факторів та контролю у критичних точках (НАССР) - система, яка ідентифікує, оцінює і контролює небезпечні фактори, що є визначальними для безпечності харчових продуктів (пункт 81);
- стадії виробництва та обігу харчових продуктів - будь-які стадії, у тому числі виробництво, зберігання, транспортування, реалізація або постачання харчових продуктів кінцевому споживачу (пункт 82).
117. Відповідно до частини першої статті 20 Закону № 771/97-ВР оператори ринку відповідають за виконання вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів у межах діяльності, яку вони здійснюють.
118. Згідно із частиною другою 2 статті 20 Закону № 771/97-ВР оператори ринку зобов`язані:
1) забезпечувати дотримання вимог цього Закону щодо гігієнічних вимог до харчових продуктів на всіх стадіях їх виробництва та обігу;
2) розробляти, вводити в дію та застосовувати постійно діючі процедури, що засновані на принципах системи аналізу небезпечних факторів та контролю у критичних точках, а також забезпечувати належну підготовку з питань застосування постійно діючих процедур, що базуються на принципах системи аналізу небезпечних факторів та контролю у критичних точках, осіб, які є відповідальними за ці процедури, під час виробництва та обігу харчових продуктів;
3) надсилати компетентному органу повідомлення у випадках, передбачених частинами третьою - п`ятою цієї статті, і отримувати експлуатаційний дозвіл у випадках, передбачених цим Законом;
4) реєструвати потужності у випадках, передбачених цим Законом;
5) забезпечувати виконання вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів щодо окремих показників якості;
6) забезпечувати простежуваність та надавати інформацію, передбачену статтею 22 цього Закону;
7) вилучати та/або відкликати у встановлених законом випадках харчові продукти, які перебувають в обігу, якщо встановлено, що ці продукти можуть спричинити шкідливий вплив для здоров`я людини;
8) забезпечувати безперешкодний доступ державних інспекторів, які здійснюють державний контроль, до потужностей під час роботи цих потужностей та дозволяти відбір зразків об`єктів санітарних заходів на зазначених потужностях, а також надавати на вимогу державного інспектора документи, необхідні для здійснення державного контролю.
119. Оператор ринку, що здійснює роздрібну торгівлю або розповсюдження харчових продуктів і не здійснює при цьому пакування або маркування або іншим чином не впливає на безпечність та цілісність харчових продуктів, у межах своєї діяльності ініціює процедури вилучення з обігу продуктів, що не відповідають параметрам безпечності. Такий оператор ринку повинен сприяти забезпеченню безпечності харчових продуктів, передавати інформацію, необхідну для забезпечення простежуваності харчових продуктів та будь-яких речовин, що використовуються для виробництва харчових продуктів, на вимогу відповідних осіб, а також співпрацювати з операторами ринку та/або компетентним органом (частина четверта статті 20 Закону № 771/97-ВР).
120. Вимоги до операторів ринку стосовно забезпечення простежуваності визначені статтею 22 Закону № 771/97-ВР.
121. Оператори ринку повинні бути здатні встановити інших операторів ринку, які постачають їм харчові продукти та інші об`єкти санітарних заходів за принципом «крок назад» (частина перша статті 22 Закону № 771/97-ВР).
122. Оператори ринку повинні бути здатні встановити інших операторів ринку, яким вони постачають харчові продукти та інші об`єкти санітарних заходів за принципом «крок вперед» (частина друга статті 22 Закону № 771/97-ВР).
123. Вимоги до операторів ринку стосовно забезпечення простежуваності не передбачають встановлення ними зв`язку (так званої внутрішньої простежуваності) між об`єктами санітарних заходів, які використовуються під час виробництва, та об`єктами санітарних заходів, отриманих в результаті такого виробництва (частина третя статті 22 Закону № 771/97-ВР).
124. З метою виконання вимог частин першої та другої цієї статті оператори ринку повинні застосовувати системи та процедури, що забезпечують доступність такої інформації компетентному органу за його запитами. Інформація повинна зберігатися протягом шести місяців після закінчення кінцевої дати продажу харчового продукту, нанесеної на маркуванні (частина четверта статті 22 Закону № 771/97-ВР).
125. Харчові продукти, які знаходяться в обігу на території України, повинні відповідати вимогам законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів (стаття 32 Закону № 771/97-ВР).
126. Відповідно до частини першої статті 49 Закону № 771/97-ВР, оператори ринку дотримуються таких вимог:
1) забороняється прийняття об`єктів санітарних заходів (крім живих тварин), що використовуються для виробництва харчових продуктів, після переробки яких отриманий харчовий продукт є непридатним для споживання людиною;
2) первинна продукція та всі інгредієнти, які зберігаються на потужностях, утримуються в умовах, що запобігають їх псуванню та забезпечують захист від забруднення;
3) харчові продукти повинні бути захищеними від будь-якого забруднення на всіх стадіях виробництва, переробки та/або обігу;
4) ведеться результативна боротьба із шкідниками і гризунами;
5) дотримується температурний режим, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів. Такий режим не повинен перериватися. Виключення щодо дотримання температурного режиму, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів, можливе протягом обмеженого періоду часу в процесі підготовки харчового продукту до перевезення, зберігання, продажу, сервірування харчових продуктів за умови, якщо це не спричиняє ризик здоров`ю споживачів;
6) потужності з виробництва, обробки, транспортування, зберігання, первинного пакування перероблених харчових продуктів повинні мати належні приміщення для окремого зберігання перероблених харчових продуктів від неперероблених, у тому числі морозильні камери достатнього розміру;
7) якщо харчові продукти мають зберігатися або пропонуватися до споживання при низьких температурах, вони повинні бути якнайшвидше охолоджені після стадії термічної обробки або останньої стадії виробництва до температури, яка не спричинить ризик здоров`ю споживачів.
127. Загальні принципи надання та вимоги до інформації про харчові продукти, що надається споживачам, зокрема щодо маркування харчових продуктів, а також обов`язки операторів ринку харчових продуктів з доведення цієї інформації до інших операторів ринку харчових продуктів та до споживачів встановлені Законом України «Про інформацію для споживачів щодо харчових продуктів» від 06.12.2018 № 2639-VIII (далі - Закон № 2639-VIII).
128. Згідно із пунктом 11 частини першої статті 1 Закону № 2639-VIII, маркування - слова, описи, знаки для товарів і послуг (торговельні марки), графічні зображення або символи, що стосуються харчових продуктів, які розміщуються на будь-якій упаковці, етикетці (стікері), кольєретці, а за відсутності упаковки, у документі або повідомленні, що супроводжують харчовий продукт або посилаються на нього.
129. Загальні вимоги до інформації про харчові продукти встановлені статтею 4 Закону № 2639-VIII.
130. Будь-який харчовий продукт, призначений для кінцевого споживача або закладу громадського харчування, має супроводжуватися інформацією про харчовий продукт відповідно до вимог цього Закону (частина перша статті 4 Закону № 2639-VIII).
131. Інформація про харчовий продукт має бути точною, достовірною та зрозумілою для споживача (частина друга статті 4 Закону № 2639-VIII).
132. Відповідно до частини третьої статті 4 Закону № 2639-VIII, інформація про харчовий продукт не повинна вводити в оману, зокрема щодо:
1) характеристик харчового продукту, у тому числі його категорії, характерних ознак, властивостей, складу, кількості, мінімального терміну придатності або дати «вжити до», країни походження або місця походження, способу виробництва (виготовлення);
2) приписування харчовому продукту непритаманних йому властивостей або наслідків споживання;
3) особливих характеристик харчового продукту, якщо аналогічні харчові продукти мають такі самі характеристики, зокрема шляхом підкреслення факту наявності або відсутності певних інгредієнтів та/або поживних речовин;
4) припущення за допомогою зовнішнього вигляду продукту, опису або графічних зображень про наявність у харчовому продукті певного компонента або інгредієнта, якщо насправді компонент або інгредієнт, який зазвичай присутній або використовується у даному харчовому продукті, замінено іншим компонентом або інгредієнтом.
133. Інформація про харчові продукти не повинна приписувати будь-яким харчовим продуктам, крім природних мінеральних вод та харчових продуктів для спеціальних медичних цілей, властивостей, що сприяють запобіганню чи лікуванню захворювань, або посилатися на такі властивості (частина четверта статті 4 Закону № 2639-VIII).
134. Оператор ринку харчових продуктів, відповідальний за інформацію про харчовий продукт, зобов`язаний забезпечити наявність і точність інформації про харчовий продукт відповідно до цього Закону (частина перша статті 5 Закону № 2639-VIII).
135. Оператори ринку харчових продуктів, які не є відповідальними за інформацію про харчовий продукт, не мають права здійснювати обіг харчових продуктів, щодо яких вони мають інформацію, що ці харчові продукти не відповідають законодавству щодо надання інформації про харчові продукти (частина друга статті 5 Закону № 2639-VIII).
136. Оператори ринку харчових продуктів у межах своєї діяльності не мають права змінювати інформацію, що супроводжує харчовий продукт, якщо такі зміни можуть ввести в оману кінцевого споживача або в інший спосіб знижують рівень захисту споживача чи погіршують можливість здійснення кінцевим споживачем свідомого вибору (частина третя статті 5 Закону № 2639-VIII).
137. З урахуванням положень частин першої - третьої цієї статті оператори ринку харчових продуктів у межах своєї діяльності зобов`язані забезпечити дотримання вимог законодавства щодо надання інформації про харчові продукти, дія якого поширюється на їхню діяльність, а також перевіряти дотримання цих вимог (частина четверта статті 5 Закону № 2639-VIII).
138. Якщо харчові продукти потребують спеціальних умов зберігання та/або умов використання, такі умови мають бути зазначені в інформації про харчовий продукт (стаття 19 Закону № 2639-VIII).
139. Правові та організаційні засади вилучення з обігу, переробки, утилізації, знищення або подальшого використання неякісної та небезпечної продукції з метою недопущення негативного впливу такої продукції на життя, здоров`я людини, майно і довкілля встановлені Законом України «Про вилучення з обігу, переробку, утилізацію, знищення або подальше використання неякісної та небезпечної продукції» від 14.01.2000 № 1393-XIV (далі - Закон № 1393-XIV).
140. Відповідно до статті 1 Закону № 1393-XIV до неякісної та небезпечної продукції відноситься:
- продукція, яка не відповідає вимогам чинних в Україні нормативно-правових актів стосовно відповідних видів продукції щодо її споживчих властивостей;
- продукція, яка не відповідає обов`язковим вимогам чинних в Україні нормативно-правових актів щодо її безпеки для життя і здоров`я людини, майна і довкілля;
- продукція, якій з метою збуту споживачам виробником (продавцем) навмисне надано зовнішнього вигляду та (або) окремих властивостей певного виду продукції, але яка не може бути ідентифікована як продукція, за яку вона видається;
- продукція, під час маркування якої порушено встановлені законодавством вимоги щодо мови маркування та (або) до змісту і повноти інформації, яка має при цьому повідомлятися;
- продукція, строк придатності якої до споживання або використання закінчився;
- продукція, на яку немає передбачених законодавством відповідних документів, що підтверджують якість та безпеку продукції.
141. Законодавство про вилучення з обігу, переробку, утилізацію, знищення або подальше використання неякісної та небезпечної продукції складається з законів України «Про якість та безпеку харчових продуктів і продовольчої сировини», «Про відходи», «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення», «Про захист прав споживачів», цього Закону та інших нормативно-правових актів (стаття 4 Закону № 1393-XIV).
142. Згідно із статтею 5 Закону № 1393-XIV неякісна та небезпечна продукція підлягає обов`язковому вилученню з обігу. Вилучення неякісної та небезпечної продукції з обігу здійснюється власником цієї продукції за його рішенням або за рішенням спеціально уповноважених органів виконавчої влади відповідно до їх повноважень.
VІ. ОЦІНКА СУДУ
143. Вирішуючи спір по суті, суд виходить із того, що за змістом статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
щодо підстав проведення заходу контролю
144. Відповідачем здійснено у формі інспектування захід державного нагляду (контролю) з метою перевірки відповідності діяльності операторів ринку вимогам законодавства про харчові продукти, усунення наслідків невідповідності, що відповідає пункту 9 частини першої статті 1, частині першій статті 19 Закону № 2042-VIII.
145. Доводи позивача про відсутність підстав для проведення інспектування спростовуються матеріалами справи, зокрема, викладені у службовій записці від 27.08.2020, складеній за результатами здійснення позапланового заходу, зазначено виявлення товару із датою виробництва наперед, великої кількості мушок дрозофіл у плодоовочевому відділенні, недотримання температурних режимів при реалізації плодоовочевої продукції із розбіжністю в маркуванні, при цьому питання маркування, простежуваності, вилучення з обігу до переліку перевірки не входили.
146. Таким чином, відповідач правомірно дійшов висновку про наявність підстав, відповідно до частини четвертої статті 18 Закону № 2042-VIII, для ініціювання позапланового заходу контролю, оскільки виявленні невідповідності та була наявною обґрунтована підозра щодо невідповідності.
147. Надаючи оцінку доводам сторін щодо наявності підстав для складення оскаржуваного припису, суд зазначає, що припис, як захід реагування на виявлені порушення та обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства, складена за результатами виявлення семи порушень відповідно до пункту 7 частини першої статті 11 Закону № 2042-VIII.
щодо незабезпечення системи простежуваності, пункт 1 припису
148. Інспектуванням встановлено незабезпечення системи простежуваності, оскільки на потужності відсутні товарно-транспортні накладні на плодово-овочеву продукцію, не на всіх одиницях тари наявне маркування виробника чи експортера, на момент перевірки в торгівельному залі реалізовувався один ящик з інжиром, маркування на якому було частково зірвано, у зв`язку із чим неможливо встановити експортера, країну походження, потужність на якій виготовлено продукт, температурні режими зберігання, дату виготовлення, термін придатності, із чим пов`язується порушення статті 22 Закону № 771/97-ВР.
149. Згідно із пунктом 74 статті 1 Закону № 771/97-ВР простежуваність - це можливість ідентифікувати оператора ринку, час, місце, предмет та інші умови поставки (продажу або передачі), достатні для встановлення походження харчових продуктів, тварин, призначених для виготовлення харчових продуктів, матеріалів, що контактують з харчовими продуктами, або речовин, що призначені для включення, або очікується, що вони будуть включені в харчові продукти, на всіх стадіях виробництва, переробки та обігу.
150. За приписами частини першої, третьої статті 22 Закону № 771/97-ВР оператори ринку повинні бути здатні встановити інших операторів ринку, які постачають їм харчові продукти та інші об`єкти санітарних заходів за принципом "крок назад", для чого оператори ринку повинні застосовувати системи та процедури, що забезпечують доступність такої інформації компетентному органу за його запитами. Інформація повинна зберігатися протягом шести місяців після закінчення кінцевої дати продажу харчового продукту, нанесеної на маркуванні.
151. При цьому, пунктом 3 частини першої статті 16 Закону № 2042-VIII встановлено обов`язок оператора ринку надавати документи, пояснення, іншу інформацію з питань, що виникають у зв`язку із здійсненням заходів державного контролю.
152. Таким чином, підтвердження простежуваності оператором ринку здійснюється із наданням відповідних документів, за їх відсутності є правомірним висновок про встановлення інспектуванням незабезпечення системи простежуваності.
153. У ході перевірки, так і після її закінчення, оператор ринку не був позбавлений можливості спростування такого порушення. Вчинення таких дій позивачем матеріалами справи не підтверджується.
154. Доводи позивача про можливість перевірки документації виключно під час проведення аудиту не є обґрунтованим, оскільки за предметом перевірки у формі інспектування не виключається проведення перевірки документації, зокрема її наявності.
щодо виявлення неякісної (підпорченої) продукції, пункт 2 припису
155. Інспектуванням встановлено наявність на момент перевірки у торгівельному залі неякісної (підпорченої) плодоовочевої продукції, зокрема: баклажани підв`ялі, деформовані, з порушенням цілісності, деякі гниллю, дині з чорними цятками, помідори в`ялі, деформовані, капуста червона в`яла, капуста зелена потріскана, на кінчиках листів чорна гниль, персик підв`ялий, з порушеною цілісністю плода, морква потріскана, з підгнилими та різаними кінчиками, один інжир до половини плода гнилий, при цьому не було надано доказів списання (вилучення з обігу), утилізації неякісної та небезпечної продукції.
156. У зв`язку із вищевикладеним встановлено порушення оператором ринку статей 4, 5 Закону № 1393-XIV, згідно із якими:
- законодавство про вилучення з обігу, переробку, утилізацію, знищення або подальше використання неякісної та небезпечної продукції складається з законів України «Про якість та безпеку харчових продуктів і продовольчої сировини», «Про відходи», «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення», «Про захист прав споживачів», цього Закону та інших нормативно-правових актів;
- неякісна та небезпечна продукція підлягає обов`язковому вилученню з обігу. Вилучення неякісної та небезпечної продукції з обігу здійснюється власником цієї продукції за його рішенням або за рішенням спеціально уповноважених органів виконавчої влади відповідно до їх повноважень.
157. Оскільки відповідно до статті 1 Закону № 1393-XIV до неякісної та небезпечної продукції відноситься продукція, яка не відповідає вимогам чинних в Україні нормативно-правових актів стосовно відповідних видів продукції щодо її споживчих властивостей та продукція, яка не відповідає обов`язковим вимогам чинних в Україні нормативно-правових актів щодо її безпеки для життя і здоров`я людини, майна і довкілля, а під вилученням згідно із пунктом 9 статті 1 Закону № 771/97-ВР розуміються заходи, спрямовані на запобігання розповсюдженню, демонстрації чи пропонуванню небезпечного харчового продукту споживачам, суд вважає підтвердженим матеріалами справи виявлення вказаного порушення, та, відповідно, правомірного заявлення вимоги щодо його усунення.
щодо недодержання температурних режимів, непідтвердження вилучення / утилізації, пункти 3, 4, 5 припису
158. Інспектуванням встановлено недотримання оператором ринку температурних режимів, зазначених виробниками, температурні режими зберігання з метою реалізації плодово-овочевої продукції, а також встановлено не здійснення своєчасного вилучення порченої продукції з торгівельної зали, не надано доказів вилучення та утилізації неякісної та небезпечної продукції, харчові продукти не захищено від будь-якого забруднення при обігу.
159. Матеріалами справи підтверджено відмінність у температурних режимах для окремих видів продуктів встановлених виробниками, та зберігання такої продукції із вищими температурними показниками, встановлення оператором ринку власних умов для температурного зберігання, наявність підпорчених продуктів.
160. Пунктами 2, 3 частини першої статті 49 Закону № 771/97-ВР визначено, що оператори ринку дотримуються таких вимог: первинна продукція та всі інгредієнти, які зберігаються на потужностях, утримуються в умовах, що запобігають їх псуванню та забезпечують захист від забруднення; харчові продукти повинні бути захищеними від будь-якого забруднення на всіх стадіях виробництва, переробки та/або обігу.
161. За визначенням, наведеним у статті 1 Закону № 771/97-ВР безпечний харчовий продукт - це харчовий продукт, який не справляє шкідливого впливу на здоров`я людини та є придатним для споживання; забруднююча речовина - будь-яка біологічна речовина, в тому числі організми, мікроорганізми та їх частини, або хімічна речовина, стороння домішка чи інша речовина, що ненавмисно потрапила до харчового продукту і становить загрозу безпечності харчового продукту; небезпечний харчовий продукт - харчовий продукт, що є шкідливим для здоров`я та/або непридатним для споживання.
162. Недодержання температурних режимів зберігання продуктів сприяє їх псуванню та не забезпечує захист від забруднення.
163. Таким чином, вимоги щодо приведення у відповідність температурних режимів зберігання продукції, здійснення її захисту від забруднень при обігу, є правомірними.
164. Оскільки відповідно до частини другої статті 5 Закону № 2639-VIII оператори ринку харчових продуктів, які не є відповідальними за інформацію про харчовий продукт, не мають права здійснювати обіг харчових продуктів, щодо яких вони мають інформацію, що ці харчові продукти не відповідають законодавству щодо надання інформації про харчові продукти, є правомірною вимога щодо документального підтвердження списання (вилучення з обігу), утилізації невідповідної продукції.
щодо маркування продукції, надання інформації споживачам, пункти 6, 7 припису
165. Інспектуванням виявлено, що на всю плодово-овочеву продукцію, що реалізовувалась на момент перевірки оператор ринку встановив однакову температуру до +25С, при цьому на окремі види продукції встановлені конкретні температурні умови зберігання нижчі від наявної температури у торгівельному залі +22С, також виявлено ящик з інжиром, на якому було частково зірвано маркування імпортеру. Згідно із висновком інспекторів наявна інформація про харчовий продукт, який нанесено на цінниках в торгівельному залі, вводить споживача в обману. Оператор ринку змінив з власної ініціативи інформацію, надану виробниками та імпортерами, щодо температури зберігання та термінів придатності при реалізації інжиру, яблук «Екстра фасовані» 4 шт., яблук фасованих другої категорії, у зв`язку із чим дотримання вимог законодавства щодо надання інформації про харчові продукти оператором ринку не забезпечено.
166. Надаючи оцінку доводам сторін щодо вказаного порушення, суд зазначає, що за правилами статей 4, 5 Закону № 2639-VIII, інформація про харчовий продукт має бути точною, достовірною та зрозумілою для споживача, а оператор ринку харчових продуктів, відповідальний за інформацію про харчовий продукт, зобов`язаний забезпечити наявність і точність інформації про харчовий продукт.
167. При цьому, оператори ринку харчових продуктів у межах своєї діяльності не мають права змінювати інформацію, що супроводжує харчовий продукт, якщо такі зміни можуть ввести в оману кінцевого споживача або в інший спосіб знижують рівень захисту споживача чи погіршують можливість здійснення кінцевим споживачем свідомого вибору та зобов`язані забезпечити дотримання вимог законодавства щодо надання інформації про харчові продукти, дія якого поширюється на їхню діяльність, а також перевіряти дотримання цих вимог.
168. Відповідно до статті 19 Закону № 2639-VIII, якщо харчові продукти потребують спеціальних умов зберігання та/або умов використання, такі умови мають бути зазначені в інформації про харчовий продукт.
169. Таким чином, оскільки окремі визначені у приписі та акті перевірки продукти мають встановлені температурні режими зберігання, які є нижчими від +22С, температури у торгівельному залі, встановлення оператором ринку однакової температури для всієї продукції до +25С та доведення такої інформації до споживача, є таким, що вводить споживача в обману відносно достовірності інформації про температурні режими зберігання продукції.
170. При цьому, згідно із пунктом 11 частини першої статті 1 Закону № 2639-VIII маркування - це, зокрема, слова, описи, знаки для товарів і послуг (торговельні марки), графічні зображення або символи, що стосуються харчових продуктів, які розміщуються на будь-якій упаковці, етикетці (стікері). Пунктом 47 статті 1 Закону № 771/97-ВР встановлено, що неправильно маркований харчовий продукт це - харчовий продукт, маркування якого не відповідає вимогам законодавства.
171. Оскільки перевіркою виявлено пошкоджене маркування, суд погоджується із неможливістю для споживача отримання усієї інформації щодо продукту.
172. Статтею 4 Закону № 771/97-ВР встановлено, що державне регулювання у сфері безпечності харчових продуктів здійснюється з метою захисту життя, здоров`я та інтересів споживачів.
173. З огляду на викладене, суд погоджується із необхідністю усунення виявлених порушень, вимоги припису є правомірними, виконанням припису є усунення виявлених порушень. Припис містить опис виявлених порушень, вимоги до суб`єкта щодо усунення виявлених порушень та вказано строк у який слід виконати вимоги припису, містить всі необхідні реквізити, належно доведений до відома оператора ринку.
VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
174. Відповідно до пункту 2 частини першої другої статті 16 Закону № 2042-VIII оператор ринку зобов`язаний усувати виявлені невідповідності шляхом здійснення корекцій та коригувальних дій, у зв`язку із чим суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заявленого позову.
175. Керуючись статтями 241-246 КАС України, -
177. Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 КАС України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 КАС України.
Суддя І.О. Верба