Справа № 160/2178/21
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2021-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 березня 2021 року Справа № 160/2178/21
15 лютого 2021 року року товариство з обмеженою відповідальністю "М`ясокомбінат "Ювілейний" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області, у якій позивач просить визнати протиправною та скасувати повністю постанову № 1/4-21 від 02.02.2021р. про накладення штрафу за порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» законодавства про харчові продукти та корми.
Крім того, в акті перевірки та постанові безпідставно робляться висновки про неправильність маркування продукції позивача, хоча в акті перевірки зазначено, що продукція відсутня, тому для позивача очевидним є факт відсутності у нього порушень вимог законодавства, відсутності події і складу правопорушення, а постанова є неправомірною і незаконною та підлягає скасуванню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 лютого 2021 року відкрито провадження у справі № 160/2178/21 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.
12 березня 2021 року на адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останнім зазначено, що посилання позивача у своєму позові на те, що зразки для проведення досліджень були відібрані з порушення вимог «Порядку відбору зразків та їх перевезення (пересилання) до уповноважених лабораторій для цілей державного контролю», затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 11.10.2018 № 490, є хибними, так як згідно з вимогами ч. 3 зазначеного Порядку, він є обов`язковим для державних ветеринарних інспекторів (державних інспекторів) Держпродспоживслужби та операторів ринку, а гр. ОСОБА_1 здійснила покупку продукції виробника ТОВ м`ясокомбінат «Ювілейний» в торгівельній мережі «Ашан» в м. Києві, як споживач, що не дає їй право використовувати уніфіковану форму акту відбору зразків, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 11.10.2018 № 490.
Відтак, на думку відповідача, встановлені під час перевірки порушення є очевидними, а оспорювана постанова прийнята правомірно.
Згідно зі ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
За приписами ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
За викладених обставин, у відповідності до вимог ст.ст.258, 262 КАС України справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.
Види економічної діяльності є:
- 10.13 виробництво м`ясних продуктів (основний);
- 10.11 виробництво м`яса;
- 47.22 роздрібна торгівля м`ясом і м`ясними продуктами в спеціалізованих магазинах;
- 47.29 роздрібна торгівля іншими продуктами харчування в спеціалізованих магахинах;
- 49.41 вантажний автомобільний транспорт.
На виконання розпорядження головного державного ветеринарного інспектора України від 05.01.2021 № 1 «Щодо протидії фальсифікації» та згідно з повідомленням ГО «Громадський контроль захисту прав споживачів» та на підставі скарги гр. ОСОБА_1 , проведена перевірка державного контролю (інспектування) стосовно додержання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин, за результатами якого складено акт від 19.01.2021 року № 60/4-21.
В ході перевірки відповідачем встановлені порушення:
ДСТУ 4436:2005 дозволяється додавати до складу продукту - м`ясо птиці механічного обвалювання: та/або іншу м`ясну сировину, з вмістом кісткових включень, але оператор ринку повинен обов`язковому порядку зазначати на маркуванні назві продукту «перший» або «другий» сорт ковбасних виробів;
- дотримання вимог законодавства щодо надав інформації про харчовий продукт на маркуванні забезпечено. Інформація про склад ковбаси варане «Любительська» вищого сорту згідно національного законодавства про інформування споживачів готової харчових продуктів та вимог державного стандарту;
- кількісне зазначення інгредієнтів або категорій інгредієнтів харчового продукту, зазначених на маркуванні, не надано в повному обсязі. Не вказано ,яка саме категорія м`ясної сировини з вмістом кісткових включень невідомого походження, входить до складу продукту, що впливає на виріб споживачів та є суттєвим для того, щоб охарактеризувати харчовий продукт і може ввести в оману споживачів.
Не погодившись з висновками викладеними в акті перевірки представником позивача 20.01.2021 року подано до начальника головного управління Держпродспоживслужби в Дніпроптеровській області заперечення на акт від 19.01.2021 року № 60/4-21.
20.01.2021 року головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області винесено протокол №1/2-21 про порушення Закону України «Про державний контролю за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», законодавства про харчові продукти та корми на підставі доказів, які підтверджують вчинення порушення:
- під час проведення позапланового заходу державного нагляду (інснектув проведено фіксування процесу засобом відео фіксації - відеореєстратор DMT 9 з карткою пам`яті MICRO SD 64 GB CLASS 10 GOOD RAM, інв. № 111380374, до «Методі рекомендацій фіксування процесів здійснення планових або позапланових за державного нагляду (контролю) засобами відеофіксації», затверджених головою Держпродспоживслужби 31.07.2018.
- про порушення дотримання вимог законодавства у сфері безпечності та окремих: показників якості харчових продуктів, в частині виробництва та обігу фальсифікованої ковбаси вареної «Любительська» вищого сорту. Назва харчового продукту надає не коректну інформацію для споживачів та вводить в оману споживачів. На маркуванні вказана назва продукту як: «ковбаса варена «Любительська» вищого сорту» за ДСТУ 4436:2005» згідно з державним стандартом України ДСТУ 4436:2005 «Ковбаси варені, сосиски, сардельки хліби м`ясні. Загальні технічні вимоги» п.5.1.3 для виготовлення традиційних варених ковбасних виробів вищого сорту забороняється використовувати м`ясну сировину, з вмістом кісткових включень.
Не погодившись з прийнятою постанову та накладенням штрафу, товариство звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладеним в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин.
Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади державного контролю, що здійснюється з метою перевірки дотримання операторами ринку законодавства про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин, а також законодавства про побічні продукти тваринного походження під час ввезення (пересилання) таких побічних продуктів на митну територію України визначено Законом України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин».
Згідно з частиною третьою статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Повноваження ГУ Держпродспоживслужби у спірних правовідносинах визначаються, зокрема, Законом № 2042-VIII.
Відповідно до пункту 9 частини першої статті 1 Закону № 2042-VIII державний контроль - діяльність компетентного органу, його територіальних органів, державних інспекторів, державних ветеринарних інспекторів, помічників державного ветеринарного інспектора та уповноважених осіб, що здійснюється з метою перевірки відповідності діяльності операторів ринку вимогам законодавства про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин, а також усунення наслідків невідповідності та притягнення до відповідальності за порушення відповідних вимог. Державний контроль включає також діяльність з перевірки відповідності законодавству про побічні продукти тваринного походження під час ввезення (пересилання) таких продуктів на митну територію України.
Згідно з положеннями частин першої та четвертої статті 19 Закону № 2042-VIII заходи державного контролю здійснюються у формі аудиту, інспектування, передзабійного та післязабійного огляду, відбору зразків, лабораторного дослідження (випробування), документальної перевірки, перевірки відповідності, фізичної перевірки. У межах заходів державного контролю здійснюється державний моніторинг.
Інспектування передбачає перевірку дотримання операторами ринку законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин та відповідності їх діяльності вимогам щодо:
2) плану коригувальних дій, розробленого та впровадженого оператором ринку за результатами попередніх перевірок;
3) інцидентів, пов`язаних з безпечністю харчових продуктів та/або кормів.
Інспектування може включати в себе перевірку потужностей, прилеглої території, приміщень, обладнання та інвентарю, транспортних засобів, а також харчових продуктів та кормів; сировини, інгредієнтів, допоміжних матеріалів для переробки, які використовуються для приготування та виробництва харчових продуктів та кормів, напівфабрикатів; предметів та матеріалів, що контактують з харчовими продуктами; засобів та процесів прибирання і догляду, а також пестицидів; маркування, зовнішнього вигляду та реклами.
Порядок відбору зразків визначено статтею 21 Закону № 2042-VIII. Зокрема, відповідно до частини п`ятої цієї статті відбір зразків здійснюється у порядку:
1) планового відбору - для виконання щорічного плану державного контролю та/або щорічного плану державного моніторингу;
2) позапланового відбору - якщо під час здійснення державного контролю виникла обґрунтована підозра щодо невідповідності або існують інші підстави для відбору зразків, встановлені цим Законом.
Частиною шостою статті 21 Закону № 2042-VIII визначено, що відбір зразків полягає у відборі двох юридично та аналітично ідентичних зразків (крім випадків, коли це неможливо здійснити через недостатню кількість відповідного матеріалу або внаслідок того, що харчові продукти є швидкопсувними), один з яких направляється компетентним органом до уповноваженої лабораторії для проведення основного лабораторного дослідження (випробування), а другий вручається оператору ринку і зберігається ним на випадок проведення арбітражного лабораторного дослідження (випробування). На вимогу та за рахунок оператора ринку здійснюється відбір додаткових юридично та аналітично ідентичних зразків, які передаються оператору ринку та можуть бути використані ним для проведення альтернативних лабораторних досліджень (випробувань).
На виконання пунктів 1 та 7 частини першої статті 6 Закону № 2042-VIII наказом Міністерства соціальної політики та продовольства України від 11 жовтня 2018 року затверджено Порядок № 490.
Згідно з пунктом 8 Порядку № 490 оператор ринку або уповноважена ним особа мають забезпечити посадовим особам Держпродспоживслужби умови для відбору зразків, у тому числі безперешкодний доступ до місця відбору, а також виконання розвантажувальних робіт у випадках, визначених законодавством.
Пунктами 9-12 цього Порядку визначено, що відбір зразків полягає у відборі двох юридично та аналітично ідентичних зразків (крім випадків, коли це неможливо здійснити через недостатню кількість відповідного матеріалу або внаслідок того, що харчові продукти є швидкопсувними), один з яких направляється до уповноваженої лабораторії для проведення основного лабораторного дослідження (випробування), а другий вручається оператору ринку або уповноваженій ним особі і зберігається ним на випадок проведення арбітражного лабораторного дослідження (випробування).
На вимогу та за рахунок оператора ринку або уповноваженої ним особи здійснюється відбір додаткових юридично та аналітично ідентичних зразків, які передаються оператору ринку або уповноваженій ним особі та можуть бути використані ним для проведення альтернативних лабораторних досліджень (випробувань).
Упаковка (тара), з якої відбираються зразки, розкривається в обсязі, необхідному для відбору, після чого закривається (у разі проколювання упаковки - відповідне місце заклеюється та опечатується) з нанесенням маркування, що містить номер і дату акта відбору зразків, а також загальну вагу (масу) відібраних зразків.
Після розкриття упаковки (тари) та відбору зразків у разі наявності органолептичних змін (нехарактерний запах, колір, консистенція, смак), наявності сторонніх домішок може здійснюватися їх фіксація. Отримані результати відмічаються в акті відбору.
Відбір зразків засвідчується актом відбору зразків, що складається за формою, встановленою законодавством.
Відповідно до пункту 13 Порядку № 490 акт відбору зразків складається у двох примірниках. Усі примірники підписуються посадовою особою Держпродспоживслужби, яка відібрала зразки, та присутніми при відборі оператором ринку або уповноваженою ним особою та представниками відповідних державних органів у разі їхньої участі у відборі зразків. Один примірник акта залишається у посадової особи, яка здійснила відбір зразків та склала акт, другий - вручається оператору ринку або уповноваженій ним особі.
Відібрані зразки і копія акта відбору зразків передаються до уповноваженої лабораторії, визначеної посадовою особою Держпродспоживслужби. Копія акта відбору зразків може направлятися електронною поштою, факсом, через інформаційно-телекомунікаційну систему Держпродспоживслужби або за допомогою інших засобів.
В акті відбору зразків також зазначається:
метод (методика) відбору зразків із зазначенням нормативно-правового акта або, у разі його відсутності,- національного стандарту України, а у разі відсутності цих документів - документа відповідної міжнародної організації, членом якої є Україна, або законодавчого акта Європейського Союзу. Якщо всі зазначені вище методи (методики) відсутні, допускається використання альтернативного методу відбору зразків за умови, що він забезпечує репрезентативність об`єднаного зразка та буде детально описаним в акті відбору зразків;
перелік показників, за якими має бути проведено відповідне лабораторне дослідження (випробування).
Згідно з пунктом 14 Порядку № 490 посадова особа зобов`язана забезпечити відбір зразків, їх маркування, опломбування та поводження з ними у спосіб, що гарантує їх юридичну та аналітичну ідентичність, а також можливість проведення арбітражного лабораторного дослідження (випробування).
Зразки пакуються і опломбовуються (опечатуються) у місці відбору, про що зазначається в акті відбору. Маркування відібраних зразків здійснюється посадовою особою, що склала акт відбору зразків, та повинно містити повну інформацію для ідентифікації кожного зразка, у тому числі відомості щодо дати і часу відбору та посадової особи, яка провела відбір зразків.
Зі змісту наведених правових норм вбачається, що відбір харчової продукції для лабораторних досліджень здійснюється шляхом відібрання двох юридично та аналітично ідентичних зразків, один з яких направляється до уповноваженої лабораторії для проведення основного лабораторного дослідження (випробування), а другий вручається оператору ринку і зберігається ним на випадок проведення арбітражного лабораторного дослідження (випробування). Зразки пакуються і опломбовуються (опечатуються) у місці відбору, про що зазначається в акті відбору. Про відбір зразків складається акт у двох примірниках, який підписується представником оператора ринку та контролюючим органом; один примірник передається оператору ринку, а інший залишається у Держпродспоживслужби. Для проведення арбітражного лабораторного дослідження оператор ринку передає до уповноваженої лабораторії зразок продукції, який залишився у нього на зберіганні.
З матеріалів справи вбачається та зазначено відповідачем у відзиві, що гр. ОСОБА_1 здійснила покупку продукції виробництва ТОВ «М`ясокомбінат Ювілейний» в торгівельній мережі «Ашан» в м. Києві, як споживач, що, на думку відповідача, не дає їй право використовувати уніфіковану форму акту відбору зразків, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 11.10.2018 року № 490.
Тобто, посадовою особою Держпродспроживслужби під час винесення оскаржуваної постанови прийнято до уваги дослідження, які здійснені на підставі зразків, відібраних не компетентним органом та без дотримання вимог Порядку № 490.
Також, судом не беруться до уваги твердження відповідача, що гр. ОСОБА_1 не могла використати уніфіковану форму акту відбору зразків, оскільки уніфікована форма акту є обов`язковим тільки для державних ветеринарних інспекторів, проте, відповідачем не надано до суду доказів та будь-яких посилань на норми чинного законодавства, що лабораторні дослідження, здійснені гр. ОСОБА_1 , можуть бути враховані під час прийняття відповідачем оскаржуваної постанови.
Вимоги до маркування розфасованих харчових продуктів викладені у Законі України «Про інформацію для споживачів щодо харчових продуктів» від 06.12.2018 №2639-VIII.
Відповідно до ст. 4 Закону України №2639-VIII будь-який харчовий продукт, призначений для кінцевого споживача або закладу громадського харчування, має супроводжуватися інформацією про харчовий продукт відповідно до вимог цього Закону.
Інформація про харчовий продукт має бути точною, достовірною та зрозумілою для споживача.
Згідно з ст. 5 Закону України №2639-VIII у маркуванні харчових продуктів, у яких певний компонент або інгредієнт, щодо якого споживач очікує, що він використовується звичайним чином або що він природно міститься у харчовому продукті, був замінений іншим компонентом або інгредієнтом, додатково до переліку інгредієнтів має чітко зазначатися компонент або інгредієнт, використаний для повної або часткової заміни:
1) поруч з назвою продукту;
2) з використанням розміру шрифту, в якому висота малих літер становить не менше 75 відсотків висоти малих літер без виносних елементів у назві продукту і не менше мінімального розміру шрифту, встановленого частиною п`ятою статті 8 цього Закону.
Назва м`ясних продуктів, м`ясних напівфабрикатів та рибних продуктів, що містять додані білки, включно з гідролізованими білками різного тваринного походження, повинна включати інформацію про наявність таких білків із зазначенням їх походження.
Назва м`ясних продуктів та м`ясних напівфабрикатів у формі порізаного чи порційного м`яса, туш чи їх частин повинна включати інформацію про наявність доданої води, якщо додана вода становить більше 5 відсотків маси готового продукту. Ці вимоги поширюються на рибні продукти і готові рибні продукти у формі шматків, порцій, філе або цілого рибного продукту.
Назва м`ясних продуктів, м`ясних напівфабрикатів та рибних продуктів, що складаються з різних шматків, поєднаних іншими інгредієнтами, включно з харчовими добавками та харчовими ензимами, або в інший спосіб, але можуть справляти враження цілого шматка м`яса чи риби, повинна містити зазначення "сформоване зі шматків м`яса" чи "сформоване зі шматків риби".
Як зазначено відповідачем у відзиві, 19.11.2020 року партія ковбаси вареної «Любительська» «Ашан» вищого сорту, з датою виготовлення: 18.11.2020, терміном придатності до споживання 40 діб, в кількості 25 кг була відвантажена на РЦ ТОВ «АШАН Україна ЕІПЕРМАРКЕТ» разом з декларацією виробника від 19.11.2020 № 324/914993.
В ході інспектування на складах потужності, ковбаси вареної «Любительська» «Ашан» вищого сорту з датою виготовлення: 18.11.2020, не виявлено.
ТОВ м`ясокомбінат «Ювілейний» була надана інформація, про відсутність на складах та в торгівельній мережі ТОВ «АШАН Україна ГІПЕРМАРКЕТ» залишків вищевказаної партії ковбаси, тому здійснити її вилучення з обігу не було можливим.
Таким чином, в акті перевірки від 19.01.2021 року № 60/4-21 та в постанові від 02.02.2021 року №1/4-21 відповідачем зроблені висновки про неправильне маркування ковбаси вареної «Любительська» «Ашан» вищого сорту під час відсутності зазначеної продукції.
Досліджень щодо вмісту до м`ясної сировини ковбаси вареної «Любительська» «Ашан» вищого сорту з вмістом кісткових включень відповідачем не проводилось. Докази зворотнього у суду відсутні.
Суд вважає, що у зв`язку із тим, що станом на день виробництва та випуску в обіг продукції були відсутні відомості стосовно невідповідності вимогам діючого законодавства, відповідач зробив хибні висновки про порушення маркування продукції позивача та вмісту кісткових включень до продукції позивача, оскільки доказів того, що відповідачем відбирались чи досліджувались зразки маркування такої або подібної продукції , щодо якої проводилась перевірка, відповідачем суду не надано.
Оцінюючи правомірність дій та рішень органу владних повноважень, суд керується ст.19 Конституції України та критеріями, закріпленими у частині 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, які повинні дотримуватися при реалізації дискреційних повноважень владного суб`єкта, встановлюючи чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Прийняття рішень, вчинення дій суб`єктами владних повноважень передбачає, зокрема, дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані ці рішення (дії), є критерієм, який випливає з принципу пропорційності (адекватності). Дотримання принципу пропорційності особливо важливе при прийнятті рішень або вжитті заходів, які матимуть вплив на права, свободи та інтереси особи. Метою дотримання цього принципу є досягнення розумного балансу між публічними інтересами, на забезпечення яких спрямовані рішення або дії суб`єкта владних повноважень, та інтересами конкретної особи. Принцип пропорційності, зокрема, передбачає, що:
- здійснення повноважень, як правило, не повинно спричиняти будь-яких негативних наслідків, що не відповідали б цілям, які заплановано досягти;
- якщо рішення або дія можуть обмежити права, свободи чи інтереси осіб, то такі обмеження повинні бути виправдані необхідністю досягнення більш важливих цілей;
- несприятливі наслідки для прав, свобод та інтересів особи внаслідок рішення чи дії суб`єкта владних повноважень, повинні бути значно меншими від тієї шкоди, яка могла б настати за відсутності такого рішення чи дії;
- для досягнення суспільно-корисних цілей необхідно обирати найменш «шкідливі» засоби.
Принцип пропорційності має на меті досягнення балансу між публічним інтересом та індивідуальним інтересом особи, а також між цілями та засобами їх досягнення.
Відповідно до частини 1статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини 1статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З огляду на сукупність викладених обставин, суд робить висновок, що відповідачем всупереч вимогам КАС України не доведено правомірності прийняття оспорюваної постанови № 1/4-21 від 02.02.2021р. про накладення штрафу за порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» законодавства про харчові продукти та корми, а відтак таке рішення суб`єкта владних повноважень є протиправним та підлягає скасуванню, а позовні вимоги товариство з обмеженою відповідальністю М`ясокомбінат «Ювілейний» - задоволенню у повному обсязі.
Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи, що позовну заяву задоволено повністю, сплачений позивачем судовий збір за подачу позовної заяви до суду в сумі 2270,00 грн. підлягає поверненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача
Керуючись статтями 73-78, 139, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Позовну заяву товариство з обмеженою відповідальністю "М`ясокомбінат "Ювілейний" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області задоволити.
Визнати протиправною та скасувати постанову № 1/4-21 від 02.02.2021р. про накладення штрафу за порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» законодавства про харчові продукти та корми.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Ніколайчук