Справа № 160/15742/20
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2021-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 березня 2021 року Справа № 160/15742/20

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Захарчук-Борисенко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Грунської Ю.О.,

за участю:

представника відповідача Момот О.М.

розглянувши за правилами загального позовного провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області, про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області, в якому просить:

- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення ГУ ДФС у Кіровоградській області №, №, №, №, №, № від 18.07.2019 року та рішення ГУ ДФС у Кіровоградській області № від 18.07.2019 року.

Ухвалою суду від 30.11.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі 160/15742/20. Призначено підготовче засідання на 17.12.2020 року.

Від позивача до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи № 160/15742/20 на іншу дату.

17.12.2020 клопотання позивача про відкладення судового засідання задоволено, відкладено розгляд справи до 26.01.2021

До суду надійшло клопотання від представника позивача про відкладення розгляду справи призначене на 26.01.2021. В подальшому від представника відповідача надійшло також клопотання про відкладення розгляду справи.

26.01.2021 клопотання сторін про відкладення судового засідання задоволено, відкладено розгляд справи на 11.02.2021

До суду надійшло клопотання від представника позивача про відкладення розгляду справи призначене на 11.02.2021.

11.02.2021 відкладено розгляду справи до 18.02.2021

До суду надійшло клопотання від представника позивача про відкладення розгляду справи призначене на 18.02.2021.

18.02.2021 клопотання позивача про відкладення судового засідання задоволено, відкладено розгляд справи до 09.03.2021

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи, фізична особа-підприємець ОСОБА_1 отримав 26.02.2021 судову повістку про виклик 09.03.2021 року у підготовче судове засідання.

В судове засідання призначене на 09.03.2021 позивач та його представник не з`явились, належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду справи, причини неявки не відомі.

Судом поставлено питання на обговорення про залишення позовної заяви без розгляду.

Представник відповідача не заперечувала проти залишення заяви без розгляду, оскільки позивач зловживає процесуальними правами.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 44 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) імперативно визначено, що особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, зловживання позивачем своїми процесуальними правами, призводить до порушення прав та законних інтересів інших учасників процесу, та порушення строків, встановлених КАС України.

Частиною сьомою статті 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Недотримання строків розгляду, зокрема, адміністративних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відповідно до наведеного суд мав врахувати, що одним із завдань адміністративного судочинства є своєчасне вирішення справи з дотриманням вимог закону.

З аналізу вищенаведеного можна зробити висновок, що позивач зобов`язаний добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Судом встановлено, що адміністративна справа № 160/15742/20 перебуває у провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду більше ніж 3 місяці. За час знаходження адміністративної справи № 160/15742/20 судом призначалось 5 судових засідань. Сторони належним чином про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином на кожне судове засідання. Позивач та його представник не з`являлись на жодне судове засідання які були призначені судом протягом 3 місяців, натомість останнім направлялись клопотання про відкладення судових засідань за різними підставами.

Суд усвідомлює особисту відповідальність за розгляд справи у встановлені законом строки, за якість розгляду справ, вживає заходів щодо не допущення фактів зволікання з метою неухильного дотримання процесуальних строків. Строки розгляду справи не можуть вважатися розумними, якщо їх порушено через зайнятість судді в іншому процесі, призначення судових засідань із великими інтервалами, затягування з передачею справи з одного суду до іншого у встановлених законом випадках, а також у зв`язку з безпідставним задоволенням необґрунтованих клопотань учасників процесу, що спричинило відкладення розгляду справи на тривалий час, відкладення справи через її неналежну підготовку до судового розгляду, невжиття заходів щодо недопущення недобросовісної поведінки учасників справи тощо, оскільки наведені причини свідчать про низький рівень організації судочинства та безвідповідальне ставлення до виконання своїх обов`язків.

Разом з тим, суд також відзначає, що сторони не позбавлені можливості брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Також позивач не позбавлений можливості направити до суду іншого представника для забезпечення участі свого повноважного представника у розгляді справи та недопущення порушення розумних строків розгляду справи.

Крім того, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальним правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов`язки.

Судом враховано, що в силу вимог ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 р. у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії»

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

Всі ці обставини судам необхідно враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету. Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Водночас, зловживання процесуальними правами, зокрема, затягування судового процесу позивачем пропорційно впливає на забезпечення прав відповідача, оскільки останній перебуває в положенні «процесуальної невизначеності».

Отже враховуючи, що адміністративна справи перебуває у провадженні суду більше 3 місяців, жодного разу позивач та його представник не брали участь у судових засіданнях, що розцінюється судом як не добросовісне користування позивачем належними йому процесуальним правами та безвідповідальне виконування своїх процесуальних обов`язків, з огляду на те, що від позивача не надходила заява про розгляд справи без його участі, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення адміністративного позову без розгляду.

Керуючись статтями 205, 240, 243, 248, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області, про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що згідно частини 4 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена у строки встановлені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко