Справа № 540/134/21
Суддя: Варняк С.О.
Дата ухвалення: 2021-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/134/21
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Варняка С.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Херсонської міської ради, треті особи: Департамент містобудування та землекористування Херсонської міської ради, Виконавчий комітет Херсонської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

Звернувшись до суду, позивач зазначає, що у вересні 2020 року до Херсонської міської ради було надіслано клопотання від 22.09.2020 року про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність (безоплатно) земельної ділянки орієнтовною площею 0,0459 та для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, що розташована на території земель Херсонської міської ради та детально позначена в графічних матеріалах із відповідними розмірами та бажаним місцерозташуванням, які додаються до клопотання від 22.09.2020 року.

21.10.2020 року з департаменту містобудування та землекористування Херсонської міської ради надійшов лист № 114-25261-25, в якому повідомляється про те, що заявлена ОСОБА_1 земельна ділянка відноситься до зони змішаної багатоквартирної житлової та громадської забудови Ж-3.

У листі зазначено, що на земельну ділянку, загальною площею 0,0459 га, площа забудови житлового будинку складатиме орієнтовно 180 кв. м, що унеможливлює розміщення на даній земельній ділянці багатоквартирного житлового будинку із відповідними показниками відповідно до норм ДБН В.2.2-15:2019 "Житлові будинки. Основні положення". Земельна ділянка розташована в щільно забудованому кварталі, по периметру якої розташовані будівлі і споруди інших суміжних користувачів. Між фасадами з вікнами житлових будинків заввишки 2-3 поверхи ( без урахування мансарди, в якій вікна розташовані в похилих конструкціях даху) слід приймати відстані (побутові розриви) не менше 15 м. Враховуючи викладене, Департаментом робиться висновок про те, що відведення вказаної земельної ділянки не відповідає відповідним ДБН, на підставі чого, було вирішено відмовити в задоволенні вищенаведеного клопотання.

За результатами розгляду заяви про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою орган місцевого самоврядування приймає одне із рішень визначених ч. 7 ст. 118 Земельного кодексу України. При цьому, зважаючи на норми Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", таке рішення приймається на пленарних засіданнях.

Відсутність належним чином оформленого рішення, свідчить про те, що Херсонська міська рада не прийняла жодного рішення з числа тих, які вона повинна була ухвалити за законом.

Відповідач, фактично відмовляючи позивачу у видачі дозволу на розробку проекту землеустрою, а юридично не оформивши цю відмову, діяв не на підставі та не у спосіб, що передбачені Земельним кодексом України, без дотримання вимог частини другої статті 2 КАС У країни, а тому наявні підстави для визнання вказаної відмови протиправною.

За результатами розгляду будь-яких основних питань, в тому числі про відмову у наданні дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, у межах повноважень Херсонська міська рада має приймати рішення на пленарних засіданнях (сесіях). Відповідно, такі рішення не можуть оформлятися листами у відповідь на клопотання заявника. Листи складаються лише у разі надання відповіді на звернення громадян.

З врахуванням викладеного, позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Херсонської міської ради щодо не прийняття сесійного рішення по заявленому клопотанню ОСОБА_1 від 22.09.2020 року;

- зобов`язати Херсонську міську раду повторно розглянути клопотання ОСОБА_1 від 22.09.2020 року про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки орієнтовною площею 0,0459 га для будівництва багатоквартирної житлової забудови, що розташована по АДРЕСА_1 , яка детально позначена в графічних матеріалах із відповідними розмірами та бажаним місцерозташуванням, доданих до клопотання ОСОБА_1 від 22.09.2020 року.

Ухвалою від 21.01.2021 року відкрито провадження в адміністративній справи та вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

16.02.2021 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач позовні вимоги не визнає, вважає їх необґрунтованими. Зазначає, що заявлена земельна ділянка відповідно до затвердженої рішенням міської ради від 20.02.2017 №1724 містобудівної документації - Плану зонування території міста Херсон, належить до зони змішаної багатоквартирної житлової та громадської забудови Ж-3, в межах існуючого арсеналу міста. Переважним видом використання даної земельної ділянки є будівництво багатоквартирних житлових будинків. Відповідно до таблиці 6.2 ДБН Б.2.2-12:2019 "Планування та забудова територій", максимально доступний відсоток забудови земельної ділянки при розміщенні житлового будинку повинна складати 35-50% від загальної площі земельної ділянки.

Тобто, на земельну ділянку, загальною площею 0,0459 га, площа забудови житлового будинку складатиме орієнтовною 180 кв.м, що унеможливлює розміщення на даній земельній ділянці багатоквартирного будинку із відповідним складом приміщень, за нормативними показниками відповідно до норм ДБН В.2.2-15:2019 "Житлові будинки. Основні положення".

Пунктом 6.1.21 ДБН Б.2.2-12:2019 зазначено, що між фасадами з вікнами житлових будинків заввишки 2-3 поверхи (без урахування мансарди, в якій вікна розташовані в похилих конструкціях даху) слід приймати відсутні (побутові розриви) не менше 15 м.

Зазначена у клопотанні позивача земельна ділянка, розташована в щільно забудованому кварталі, по периметру розташовані будівлі і споруди інших суміжних користувачів.

Таким чином, відведення земельної ділянки, площею 0,0459 га, по АДРЕСА_1 , під будівництво багатоквартирного будинку порушить вимоги, викладені у ДБН Б.2.2-12:2019 "Планування та забудова територій" та ДБН В.2.2-2015:2019 "Житлові будинки. Основні положення".

У клопотанні позивач зазначає про першочергове право на отримання земельної ділянки для індивідуального житлового будівництва. Однак, просить надати йому безоплатно земельну ділянку для будівництва багатоквартирного житла.

Чинним законодавством України не передбачено надання безоплатно у приватну власність земельну ділянку громадянам для розміщення багатоквартирного будинку.

Відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

17.02.2021 року до суду надійшли пояснення Департаменту містобудування та землекористування Херсонської міської ради, аналогічні за змістом відзиву на позовну заяву.

Згідно з приписами ст. 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Враховуючи викладене, суд розглядає дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши докази у справі, суд встановив такі обставини

22.09.2020 року ОСОБА_1 звернувся до Херсонського міського голови Миколаєнка В.В. із клопотанням про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність (безоплатно) земельної ділянки орієнтовного площею 0,0459 га, що розташована на території земель Херсонської міської ради, для будівництва багатоквартирної житлової забудови, детальне місце розташування та орієнтовний розмір якої позначений в графічних матеріалах, які додаються до даного клопотання. До клопотання було додано:

1 Копія паспорта громадянина України;

2.Копія довідки про присвоєння ідентифікаційного номера;

3.Копія довідки про безпосередню участь особи в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України, форма якої затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 № 413;

4. Копія посвідчення учасника бойових дій;

5. Графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування та орієнтовний розмір земельної ділянки (у відповідності до ч. 6 ст. 118 ЗК України).

За результатами розгляду клопотання від 25.09.2020 року щодо надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки, орієнтовною площею 459 кв.м, на території Херсонської міської ради (відповідно до наданих графічних матеріалів по АДРЕСА_2 ), для будівництва багатоквартирної житлової забудови листом Департаменту містобудування та землекористування Херсонської міської ради від 21.10.2020 року № 114-25261-25 повідомлено про те, що відведення земельної ділянки, площею 0,0459 га, по АДРЕСА_1, під будівництво багатоквартирного житлового будинку, не відповідає ДБН Б.2.2-12:2019 "Планування та забудова територій" та ДБН В.2.2-15:2019 "Житлові будинки. Основні положення".

Вирішуючи спір, суд застосовує такі норми права.

Згідно ч. 1 ст. 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до п. 34 ч. 1 ст. 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.

Згідно ч. 3 ст. 24 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України.

Відповідно до ст. 1 Земельного кодексу України, земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави.

Згідно ст. 3 Земельного кодексу України земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Відповідно до статті 19 Земельного кодексу України, землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії:

а) землі сільськогосподарського призначення;

б) землі житлової та громадської забудови;

в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення;

г) землі оздоровчого призначення;

ґ) землі рекреаційного призначення;

д) землі історико-культурного призначення;

е) землі лісогосподарського призначення;

є) землі водного фонду;

ж) землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення.

Земельні ділянки кожної категорії земель, які не надані у власність або користування громадян чи юридичних осіб, можуть перебувати у запасі.

Відповідно до ч. 1 ст. 116 Земельного кодексу України, громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону.

Згідно з ч. 1 ст. 118 Земельного кодексу України громадянин, зацікавлений у приватизації земельної ділянки, яка перебуває у його користуванні, подає заяву до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим.

Частинами 6, 7 статті 118 Земельного кодексу України, громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Аналізуючи вказане, суд приходить до висновку, що ст. 118 Земельного кодексу України встановлено вичерпний перелік підстав, за наявності яких заявникові може бути відмовлено у наданні дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Судом встановлено, що 22.09.2020 року позивачем було подано клопотання про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність (безоплатно) земельної ділянки.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону, в яких рішення приймаються таємним голосуванням. Результати поіменного голосування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". На офіційному веб-сайті ради розміщуються в день голосування і зберігаються протягом необмеженого строку всі результати поіменних голосувань. Результати поіменного голосування є невід`ємною частиною протоколу сесії ради.

З системного аналізу зазначених норм судом встановлено, що за результатами розгляду заяви про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою, орган місцевого самоврядування приймає одне із рішень визначених ч.7 ст. 118 Земельного кодексу України. При цьому, зважаючи на норми Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", таке рішення приймається на пленарних засіданнях.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 29 липня 2020 року у справі № 815/3474/17.

Згідно ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відсутність належним чином оформленого рішення про надання дозволу або відмову у наданні дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки після спливу встановленого законом місячного строку розгляду клопотання особи, незважаючи на надсилання заявнику листа про розгляд клопотання, свідчить про те, що орган не прийняв жодного рішення з числа тих, які він повинен прийняти за законом. Отже, має місце протиправна бездіяльність Херсонської міської ради. орган не прийняв жодного рішення з числа тих, які він повинен прийняти за законом. Отже, має місце протиправна бездіяльність Херсонської міської ради.

Щодо вимоги позивача про зобов`язання Херсонську міську раду повторно розглянути клопотання ОСОБА_1 від 22.09.2020 року про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки орієнтовною площею 0,0459 та для будівництва багатоквартирної житлової забудови, що розташована по АДРЕСА_1 , яка детально позначена в графічних матеріалах із відповідними розмірами та бажаним місцерозташуванням, доданих до клопотання ОСОБА_1 від 22.09.2020 року, то суд вважає, що вона є похідною від вимоги про визнання протиправною бездіяльності відповідача, а тому дійшов до висновку, що ця вимога також підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову (ч. 1, 2 ст.77 КАС України).

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 9, 14, 73 - 78, 90, 242 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Херсонської міської ради (, просп. Ушакова, 37, м. Херсон, 73003) щодо не прийняття сесійного рішення по заявленому клопотанню ОСОБА_1 від 22.09.2020 року.

Зобов`язати Херсонську міську раду (, просп. Ушакова, 37, м. Херсон, 73003) повторно розглянути клопотання ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 ) від 22.09.2020 року про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки орієнтовною площею 0,0459 га для будівництва багатоквартирної житлової забудови, що розташована по АДРЕСА_1 , яка детально позначена в графічних матеріалах із відповідними розмірами та бажаним місцерозташуванням, доданих до клопотання ОСОБА_1 від 22.09.2020 року.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя С.О. Варняк

кат. 109020100