Справа № 160/573/21
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2021-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 березня 2021 року Справа № 160/573/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Олійника В. М.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до відповідача-1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідача-2: Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,-
15 січня 2021 року фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до відповідача-1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідача-2: Державної податкової служби України, в якій, з урахуванням уточнень від 04.03.2021 року, просить:
зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 25 від 06.08.2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.
В обґрунтування позову позивач зазначила, що 17 серпня 2020 року була зупинена реєстрація податкової накладної №25 від 06.08.2020 року, а потім прийнято рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.
Не зазначення відповідачем чіткого переліку документів призвело до того, що ФОП ОСОБА_1 , маючи належним чином оформлену господарську операцію (фактичну наявність всіх передбачених податкових, бухгалтерських та фінансових документів) не мало можливості надати безпосередньо конкретного переліку документів, що призвело до прийняття спірних рішень про відмову в реєстрації податкової накладної № 25 від 06.08.2020 року.
Ухвалою суду від 20 січня 2021 року відкрито спрощене провадження у справі без виклику учасників справи.
01 березня 2021 року на адресу суду від представника відповідача-1 надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній просить відмовити у задоволенні позову, зазначивши наступне.
Окремо представник відповідача зазначив, що про відсутність реального характеру відповідних операцій можуть свідчити, зокрема, наявність таких обставин: неможливість здійснення платником податку зазначених операцій з урахуванням часу, місця знаходження майна або обсягу матеріальних ресурсів, економічно необхідних для виробництва товарів, виконання робіт або послуг, нездійснення особою, яка значиться виробником товару, підприємницької діяльності, відсутність у платника податку необхідних умов для досягнення результатів відповідної підприємницької, економічної діяльності в силу відсутності управлінського або технічного персоналу, основних коштів, виробничих активів, складських приміщень, транспортних засобів, здійснення операцій з товарно-матеріальними цінностями, які не вироблялися або не могли бути вироблені в обсязі, зазначеному платником податку в документах обліку.
Таким чином, на підтвердження фактичного здійснення господарських операцій, платник повинен мати відповідні первинні документи, які мають бути належно оформленими, містити всі необхідні реквізити, бути підписані уповноваженими особами та які в сукупності з встановленими обставинами справи, зокрема, і щодо можливостей здійснення господарюючими суб`єктами відповідних операцій з урахуванням часу, місця знаходження майна, обсягу матеріальних та трудових ресурсів, економічно необхідних для виконання умов, обумовлених договорами, мають свідчити про беззаперечний факт реального вчинення господарських операцій, що і є підставою для формування платником податкового обліку.
Недоведеність фактичного здійснення господарської операції позбавляє первинні документи юридичної значимості для цілей формування податкової вигоди, а покупця - права на формування цієї податкової вигоди навіть за наявності правильно оформлених за зовнішніми ознаками та формою, але недостовірних та у зв`язку з цим юридично дефектних первинних документів, та незважаючи на наявність у платника податку доказів сплати продавцеві вартості товарів/послуг, якщо рух коштів не забезпечений зв`язком з фактично вчиненою господарською операцією учасників правовідносин.
Крім того, представник відповідача зазначив, що зі змісту квитанції вбачається, що платника податку повідомлено про факт зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, а також зазначено причини такого зупинення.
Тобто, вбачається, що податковий орган при направленні квитанції дотримався абзацу 10 пункту 201.10 статті 201 ПК України та Порядку 1246.
Підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи (ч. 1 ст. 9 Закону 996).
У п. 2 ст. 9 Закону 996 визначено вимоги до первинних та зведених облікових документів, які можуть бути складені у паперовій або в електронній формі.
Тобто, нормативно-правові акти не містять конкретних документів, які є первинними, а встановлюють лише обов`язкові вимоги та реквізити, при дотриманні яких документ вважається первинним та підтверджує факт господарської операції.
Аналізуючи викладене, у платника податку після отримання квитанції виникає право на подання документів, що були складені ним відповідно до Закону 996, та які можуть вважатись первинними та підтвердити факт наявності чи відсутності господарської операції. Податковий орган не зобов`язаний у квитанції вказувати перелік документів який необхідно подати для підтвердження реальності господарської операції, оскільки таке прямо не передбачено нормативно-правовими актами.
09 березня 2021 року на адресу суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій останній зазначив, що у відзиві відповідач вводить суд в оману.
Так, відповідач у відзиві зазначає, що рішення від 13.10.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної №25 було прийняте у зв`язку з неподанням повного пакету первинних документів, а саме: відсутні первинні документи щодо придбання ТМЦ (посівного матеріалу) та на збирання врожаю.
Крім того, під час подання повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних /розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено № 4 від 08.10.2020 року, позивач разом з додатками в кількості 27 штук, надав відповідачу документи первинного бухгалтерського обліку щодо повного технологічного циклу вирощування озимої пшениці, в тому числі документи підтверджуючі проведення посівних робіт та збирання врожаю пшениці озимої, але документи були залишені без вивчення.
Також, під час подання скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15.10.2020 року позивач повторно, з додатками в кількості 29 штук, надав відповідачу документи первинного бухгалтерського обліку щодо повного технологічного циклу вирощування озимої пшениці, в тому числі документи підтверджуючі проведення посівних робіт та збирання врожаю пшениці озимої.
Відповідач-2 відзив на позов не надав, про розгляд справи судом був повідомлений належним чином.
Відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Відповідно до ч. 6 ст. 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Враховуючи вищезазначене, суд вирішив розглянути справи за наявними матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 - позивач, ІПН НОМЕР_1 , юридична адреса: АДРЕСА_1 , поштова адреса: АДРЕСА_1 - є сільськогосподарським товаровиробником.
Підприємство зареєстровано як платник єдиного податку 3 групи та платник ПДВ.
Основним видом діяльності підприємства є: 01.11 - вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур.
В межах своєї основної діяльності, з метою реалізації пшениці озимої врожаю 2020 року, між позивачем та ТОВ «Перший кооперативний елеватор» укладено договір поставки № 30т/20 від 01.07.2020 року.
За умовами даного договору ФОП ОСОБА_1 постачає продукцію власного виробництва пшеницю озиму в кількості 40,40 тон, за базовою ціною 5 928,16 грн., у т.ч. ПДВ за 1 (одну) метричну тону.
06 липня 2020 року на підставі договору поставки №30т/20 від 01.07.2020 року, додатку № 7 від 06.08.2020 року, рахунку № 0608-1 від 06.08.2020 року на суму 239 497,50 грн. з ПДВ, що відповідає вартості товару в кількості 40.40 тон, видаткової накладної № 0608-1 від 06.08.2020 року на суму 239 497,50 грн. з ПДВ, що відповідає вартості товару в кількості 40,40 тон, товарно-транспортної накладної № 0608-1 від 06.08.2020 року, подорожнього листа тракториста-машиніста від 06.08.2020 року, договору на надання транспортно-експедиційних послуг № 5 від 01.07.2020 року, товарно-транспортної накладної № 0608-2 від 06.08.2020 року, позивач відвантажив на адресу ТОВ «Перший кооперативний елеватор» пшеницю озиму врожаю 2020 року в кількості 40,40 тон на загальну суму 239 497,50 грн. з ПДВ.
За правилом першої події позивач склав податкову накладну №25 від 06.08.2020 року.
В свою чергу, ТОВ «Перший кооперативний елеватор» здійснив часткову оплату поставленої пшениці озимої в сумі 199 581,25 грн. з ПДВ, що підтверджується випискою з банківської установи від 10.08.2020 року.
Згодом позивач направив до відповідача-1 податкову накладну №25 на реєстрацію в єдиному реєстрі податкових накладних.
Однак, 17 серпня 2020 року позивач отримав квитанцію, згідно якої документ прийнято, реєстрація зупинена.
Також у квитанції зазначено, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 1001, відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній остові постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.
Крім того, відповідач-1 запропонував надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
В порядку адміністративного оскарження позивач, шляхом подання пояснень, звернувся до комісії регіонального рівня з проханням скасувати зупинення реєстрації податкової накладної № 25 від 06.08.2020 року.
В зазначеному рішенні комісія регіонального рівня вказала, що підставою для відмови в реєстрації податкової накладної № 25 від 06.08.2020 року є неподання платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції складських документів, у тому числі рахунків-фактур/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.
Не погодившись з рішенням комісії регіонального рівня та з метою усунення обставин відмови, позивач звернувся зі скаргою до відповідача-2 на прийняте рішення. До скарги позивач долучив всі необхідні первинні документи, які стосуються податкової накладної №25.
В зазначеному рішенні комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних вказала, що підставою для відмови в задоволенні скарги є неподання платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції складських документів, у тому числі рахунків-фактур/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.
Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс) (пункт 201.7 статті 201 ПК України).
При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою (пункт 201.10 статті 201 ПК України).
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Станом на дату виникнення спірних правовідносин є чинним "Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165, яка набрала чинності 01.02.2020 (далі Порядок № 1165), порядком визначено механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.
Порядком № 1165 передбачено здійснення автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків.
Згідно із пунктом 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку № 1165).
Пунктом 10 Порядку № 1165 встановлено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Згідно із пунктом 11 Порядку № 1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;
2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.
Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (абзац другий пункту 25 Порядку №1165).
Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном (пункт 26 Порядку № 1165).
Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні) (пункт 44 Порядку № 1165).
Згідно із пунктом 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій (додаток 3 до Порядку № 1165) відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 року в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 року у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.
"Порядком прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" затверджений наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за № 1245/342216 (далі Порядок № 520) визначено механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня) (пункт 2 Порядку № 520).
Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу (пункт 3 Порядку № 520).
У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі (пункт 4 Порядку № 520).
Згідно пункту 5 Порядку № 520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:
1) договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
2) договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
3) первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;
4) розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
5) документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.
Відповідно до пункту 6 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування.
Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).
Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку (пункт 7 Порядку № 520).
Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня (пункт 9 Порядку № 520).
Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку (пункт 10 Порядку № 520).
Згідно пункту 11 Порядку № 520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:
1) ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;
2) та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;
3) та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
"Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних" затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок № 1246), згідно пункту 17 якого у разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.
Згідно пункту 18 Порядку № 1246 на момент прийняття у встановленому порядку рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування щодо таких податкової накладної та/або розрахунку коригування проводяться перевірки, визначені пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого).
За результатами таких перевірок формується квитанція про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, яка надсилається платнику податку разом з відповідним рішенням.
Квитанція про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування, щодо яких прийнято рішення про їх реєстрацію, одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.
Пунктом 19 Порядку № 1246 визначено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:
1) прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;
2) набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);
3) неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду (пункт 20 Порядку № 1246).
Судом встановлено, що відповідач зупинив реєстрацію податкової накладної згідно пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, та оскаржуваними рішеннями відмовив у реєстрації податкової накладної з підстав ненадання позивачем копій документів а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.
Вирішуючи спір по суті, суд виходить із того, що одним із способів здійснення податкового контролю є ведення обліку платників податків та інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів, яке є комплексом заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій (статті 62, 71 ПК України).
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.
Ризик, відповідно до підпункту 14.1.221 пункту 14.1 статті 14 ПК України це ймовірність недекларування (неповного декларування) платником податків податкових зобов`язань, невиконання платником податків іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи.
Процедура зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування впроваджена з метою виконання функції податкового контролю, який здійснюється за діяльністю платників податку в цілому, та з метою перевірки додержання податкового законодавства при реєстрації в ЄРПН певно визначеної податкової накладної / розрахунку коригування.
При цьому, згідно із пунктом 2 Порядку № 1165 ризик порушення норм податкового законодавства це ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а" або "б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а" або "б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником ПДВ виконання свого податкового обов`язку.
Відповідач, зупинивши реєстрацію податкових накладних запропонував платнику податків надати документи, необхідні для прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних у Реєстрі, без визначення переліку документів.
При цьому, перелік таких документів визначений пунктом 5 Порядку № 520.
Як було зазначено вище, основним видом діяльності підприємства позивача є: 01.11 - вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур.
Для реалізації своєї господарської діяльності підприємство має у користуванні земельні ділянки загальною прощею 445,2416 га станом на 17.07.2018 року, 470,7353 га станом на 25.07.2019 року, 439,485 га станом на 26.08.2020 року, що підтверджується довідками Покровської селищної ради в Покровському районі Дніпропетровської області, журналом реєстрації паїв станом на 01.05.2020 року;
основні засоби, до складу яких входить нерухоме майно та рухоме майно (трактори, зернозбиральні комбайни, грунтообробні допоміжні пристрої, пристрої для посівної та переробної діяльності сільськогосподарських культур);
штат найманих працівників в кількості, необхідної для задоволення потреб виробництва ( форма 1ДФ за 3 квартал 2019 року з квитанцією та форма 1ДФ за 2 квартал 2020 року з квитанцією, форма 1ДФ за 3 квартал 2020 року з квитанцією.)
Для виконання посівних робіт (озимої пшениці), підприємство використовувало посівний матеріал власного виробництва, а саме пшеницю озиму врожаю 2018 - 2019 років.
Факт використання посівного матеріалу (озимої пшениці) власного виробництва врожаю 2018-2019 років під врожай 2020 року підтверджується:
листом головного управління статистики у Дніпропетровській області № 11- 09/4077-20 від 21.12.2020 року, в якому зазначено, що ФОП ОСОБА_1 не подає до ГУС у Дніпропетровській області наступну статистичну звітність: форма 29-сг «Звіт про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду», форма 4- сг «Звіт про посівні площі сільськогосподарських культур», форма 37-сг «Звіт про збирання врожаю сільськогосподарських культур», тому облік посівних площ, кількість зібраного врожаю обліковується за даними бухгалтерського обліку ФОП ОСОБА_1 ;
актом на оприбуткування с/г продукції врожаю 2018 року, актом на доробку пшениці врожаю 2018 року на пшеницю насіннєву під врожай 2019 року, актом на оприбуткування с/г продукції врожаю 2019 року, обліковим листом тракториста-машиніста № 1 за липень 2019 року, актом на доробку пшениці врожаю 2019 року на пшеницю насіннєву під врожай 2020 року, актом витрат насіння і садибного матеріалу № 1 за вересень 2019 року, накладною № 250901 від 25.09.2019 року, накладною № 260901 від 26.09.2019 року, накладною № 270901 від 27.09.2019 року, накладною № 280901 від 28.09.2019 року, накладними № 300901 - 300903 від 30.09.2019 року про видачу посівного матеріалу на посів, обліковим листом тракториста-машиніста № 1 за вересень 2019 року, лімітно-забірними картами № 1-3 за вересень 2019 року;
Врожай озимої пшениці 2020 року був зібраний в червні 2020 року власними потужностями позивача, що підтверджується наступним:
актом на оприбуткування с/г продукції врожаю 2020 року від 27.06.2020 року -реєстрами відправки зерна та іншої продукції з поля № 1 - №12 за червень 2020 року -дорожніми листами;
обліковим листом тракториста-машиніста № 6 за червень 2020 року.
Для збільшення врожайності озимої пшениці підприємство використовує мінеральні добрива та засоби захисту рослин як під час посівних робіт, так і під час зрощування озимої пшениці.
Факт придбання та використання мінеральних добрив та засобів захисту рослин підтверджується наступним:
договором №41 від 06.12.2019 року та специфікацією №1 від 06.12.2019 року з ПП «Хім-Агро-60», видатковою накладною №22 від 11.02.2020 року, товарно-транспортною накладною № 9 від 10.02.2020 року, видатковою накладною №25 від 19.02.2020 року, товарно-транспортною накладною № 17 від 19.02.2020 року, видатковою накладною №36 від 03.03.2020 року, товарно-транспортною накладною № 20 від 02.03.2020 року;
актом № 1 за вересень 2019 року про використання мінеральних, органічних і бактеріальних добрив та засобів хімічного захисту рослин, актом № 1 за жовтень 2019 року про використання мінеральних, органічних і бактеріальних добрив та засобів хімічного захисту рослин, актом № 1 за квітень 2020 року про використання мінеральних, органічних і бактеріальних добрив та засобів хімічного захисту рослин, обліковим листом тракториста-машиніста № 2 за квітень 2020 року, лімітно-забірною картою № 1 за квітень 2020 року;
договором поставки № 489 від 03.04.2020 року з СОК «Зерновий», рахунком на оплату № 110189-1 від 03.04.2020 року, видатковою накладною № 489-1 від 13.04.2020 року, актами № 1 - 2 за травень 2020 року про використання мінеральних, органічних і бактеріальних добрив та засобів хімічного захисту рослин, обліковим листом тракториста-машиніста № 3 за травень 2020 року, лімітно-забірною картою № 4 за травень 2020 року.
Для використання у виробничому процесі сільськогосподарської техніки підприємство використовує дизельне пальне, яке зберігається відповідно до отриманої ліцензії на зберігання пального.
Факт придбання та використання дизельного пального під час всього процесу вирощування озимої пшениці врожаю 2020 року підтверджується рахунком № 1020 від 22.08.2019 року на суму 102 009.60 грн. з ІІДВ, видатковою накладною № 1337 від 23.08.2019 року на суму 102 009.60 грн. з ПДВ, товарно-транспортною накладною № 657 від 23.08.2019 року, сертифікатом відповідності та паспортом, рахунком № 5276 від 04.12.2019 року на суму 275 388.00 грн. з ПДВ, видатковою накладною № 607 від 21.02.2020 року на суму 275 388,00 грн. з ПДВ, товарно-транспортною накладною № 607 від 21.02.2020 року, сертифікатом відповідності та паспортом.
З викладеного вбачається, що позивач є початковим та кінцевим виробником та власником продукції власного виробництва, реалізацію продукції здійснював з метою настання реальних наслідків та забезпечив її повне оформлення відповідно до податкового та бухгалтерського обліку, тим самим виконав вимоги ст. 201 ПК України щодо складання та реєстрації податкової накладної № 25 від 06.08.2020 року.
Всі вищезазначені документи направлялися позивачем для реєстрації податкової накладної в ЄРПН а також долучалися до скарги на прийняте рішення.
Розглянувши пояснення та документи надіслані позивачем, комісією контролюючого органу прийнято оскаржуване рішення.
Суд враховує, що в надісланій позивачу квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної не було зазначено вичерпного переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію ПН в ЄРПН.
У постанові Верховного Суду від 20.11.2019 у справі № 826/9457/18 (ЄДРСР 85803891) зазначено, що надаючи правову оцінку прийнятим податковим органом рішенням, суди також повинні з`ясувати, чи містять вони конкретну інформацію щодо причин та підстав для їх прийняття, із зазначенням того, яких саме документів не надано та яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, як того вимагає форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН визначена Порядком.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 21.05.2019 у справах № 620/3556/18 (ЄДРСР 81857391), № 815/2791/18 (ЄДРСР 81858145), від 14.05.2019 у справі № 817/1356/18 (ЄДРСР 81727808), від 22.04.2019 у справі № 2040/5445/18 (ЄДРСР 81366622).
Здійснення моніторингу відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, що складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.
Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 18.07.2019 у справі № 1740/2004/18 (ЄДРСР 83105330), від 21.05.2019 у справі № 0940/1240/18 (ЄДРСР 81858144), від 25.10.2019 у справі № 0340/1834/18 (ЄДРСР 85207548), від 12.11.2019 у справі № 816/2183/18 (ЄДРСР 85574619).
Відмовляючи у реєстрації податкової накладної відповідач-1 мав можливість підкреслення первинних документів серед наведених у такому рішенні (у встановленій формі), які були не надані платником податків. Проте, вказані дії відповідачем не вчинені.
Отже, в даному випадку суд зазначає, що використання податковим органом загального пункту щодо різновидів оцінки за критеріями ризику є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути обізнаним у моделюванні поведінки та таким, що не повідомлений про необхідність надання документів за вичерпним і зрозумілим переліком. Відмовляючи у реєстрації податкової накладної відповідач так і не вказав, які документи не були подані платником податків.
Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним.
Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі.
При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення позову.
Відповідно до вимог ст. 139 КАС України судові витрати у розмірі 6810,00 грн. підлягають стягненню з відповідача-1 за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача
Керуючись ст. ст. 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов задовольнити.
Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 № 25 від 06.08.2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її отримання.
Присудити на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Дніпропетровській області судові витрати у розмірі 6810,00 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.М. Олійник