Справа № 120/2122/21-а
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2021-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22 березня 2021 р. Справа № 120/2122/21-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, перевіривши в м. Вінниці матеріали позовної заяви державного реєстратора відділу реєстрації управління "Центр надання адміністративних послуг" виконавчого комітету Жмеринської міської ради Вінницької області ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Міністерства юстиції України (, місцезнаходження: вул. Городецького, 13, м. Київ, 01001), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача державне підприємство "Національні інформаційні системи" (, місцезнаходження: вул. Бульварно-Кудрявська, 4, м. Київ, 04053), про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

16.03.2021 поштою до суду надійшла позовна заява за підписом адвоката Залокоцької Вікторії Дживанівни, подана від імені та в інтересах позивача державного реєстратора відділу реєстрації управління "Центр надання адміністративних послуг" виконавчого комітету Жмеринської міської ради Вінницької області ОСОБА_2. до Міністерства юстиції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача державне підприємства "Національні інформаційні системи" (далі - ДП "НАІС").

Згідно з прохальною частиною позовної заяви заявник просить суд зобов`язати ДП "НАІС" надати позивачу ідентифікатори доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, приходжу до висновку, що позовну заяву належить залишити без руху з огляду на таке.

Частиною першою статті 171 КАС України передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Водночас положення статей 160, 161 КАС України поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

1. Так, відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Тобто однією з вимог до позовної заяви є визначення змісту позовних вимог щодо відповідача або відповідачів, якщо у позовній заяві зазначено декілька.

Водночас зміст позову - це звернена до суду вимога позивача про здійснення судом дій із зазначенням способу судового захисту, яка повинна узгоджуватися з положеннями статті 5 КАС України.

Отже, аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що вимога позивача про здійснення судом дій із зазначенням способу судового захисту повинна бути зазначена щодо відповідача. Така необхідність, зокрема, обумовлена тим, що спосіб захисту права, свободи чи інтересу має формулюватися позивачем максимально чітко та зрозуміло, а вимоги зобов`язального характеру повинні бути пред`явлені саме до відповідача із вказівкою на те, які дії повинні бути ним вчинені.

Як видно з позовної заяви, позивач визначив відповідачем у справі Міністерство юстиції України. Водночас заявлені позовні вимоги стосуються зобов`язання ДП "НАІС" (яке у позові зазначене як третя особа) надати позивачу ідентифікатори доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Таким чином, позивач не заявив жодних позовних вимог до відповідача Міністерства юстиції України, а натомість пред`являє позовні вимоги до третьої особи, що автоматично унеможливлює наявність у неї такого статусу.

Наведене свідчить про неузгодженість позовних вимог із суб`єктним складом учасників справи та не відповідає приписам п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України.

Відтак, оскільки відповідачем за цим позовом вказано Міністерство юстиції України, але при цьому позовних вимог до нього не сформовано, позивачу необхідно визначитись зі змістом позовних вимог до цього відповідача, а також процесуальним статусом ДП "НАІС", наприклад зазначити його як співвідповідача.

При цьому суд не вважає переконливими наведені у позовній заяві доводи позивача щодо стаусу Міністерства юстиції України як єдиного належного відповідача у цьому спорі.

Адже: по-перше, з матеріалів справи видно, що саме ДП "НАІС" відмовило позивачу у наданні позивачу ідентифікаторів доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (лист № 208/27-06 від 10.02.2021) і тим самим, на думку позивача, вчинило протиправні дії, якими порушило права та законні інтереси позивача; цим також спростовуються твердження позивача про виконання ним суто технічний функцій; по-друге, незважаючи на те, що ДП "НАІС" належить до сфери управління Міністерства юстиції України, таке підприємство є окремою юридичною особою, що вказує на те, що воно може бути окремим учасником адміністративної справи.

Крім того, суд враховує, що прийняття до розгляду позовної заяви до Міністерства юстиції України, але з позовними вимогами до ДП "НАІС", створить істотні перешкоди у виконанні судового рішення, в разі якщо позов буде задоволено. В свою чергу, це не відповідатиме завданням адміністративного судочинства, адже виконання судового рішення є невід`ємною складовою права на судовий захист.

2. Способи захисту прав та інтересів фізичної та юридичної особи у публічно-правовому спорі визначено частиною першою статті 5 КАС України, згідно з якою кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Наведене узгоджується з повноваженнями суду при вирішенні справи. Зокрема, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Отже, для прийняття рішення про зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії суд неодмінно повинен встановити факт його бездіяльності та констатувати її протиправний характер внаслідок порушення прав, свобод та інтересів позивача з боку відповідача-суб`єкта владних повноважень.

Водночас протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень - це зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Разом з тим, заявлені позивачем вимоги не відповідають вказаним приписам.

Так, згідно з прохальною частиною позовної заяви позивач просить суд зобов`язати ДП "НАІС" надати позивачу ідентифікатори доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Отже, позивач заявляє вимоги про зобов`язання третьої особи до вчинення конкретних дій, але при цьому не пред`являє вимогу про оскарження тих дій (бездіяльності), визнання яких протиправними й зумовлює необхідність покладення судом певних обов`язків на суб`єкта владних повноважень з метою захисту порушених прав та інтересів позивача.

У зазначеному вигляді заявлені позовні вимоги не відповідають положенням ч. 1 ст. 5 КАС України, а також не узгоджуються з повноваженнями адміністративного суду, визначеними у ч. 2 ст. 245 КАС України за результатами розгляду справи, в разі задоволення позову.

Ще більшої ваги такі недоліки набувають з огляду на положення ч. 2 ст. 9 КАС України, відповідно до яких суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відтак позивачу необхідно конкретизувати, які саме дії (бездіяльність) відповідача позивач вважає протиправними і такими, що порушують його права та законні інтереси, внаслідок яких позивач звертається з позовом до адміністративного суду.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи невідповідність поданого позову вимогам закону, позовну заяву ОСОБА_2 належить залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви, про які зазначено в цій ухвалі.

Керуючись ст.ст. 5, 9, 77, 160, 161, 169, 171, 245, 256, 293, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву державного реєстратора відділу реєстрації управління "Центр надання адміністративних послуг" виконавчого комітету Жмеринської міської ради Вінницької області ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача державне підприємства "Національні інформаційні системи", про зобов`язання вчинити дії.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині цієї ухвали, протягом 10 днів з дня отримання її копії.

3. Копію ухвали надіслати представнику позивача - для відома та виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Сало Павло Ігорович