Справа № 160/5932/20
Суддя: Верба Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2021-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

18 березня 2021 року Справа № 160/5932/20

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого суддіВерба І.О.
при секретарі судового засіданняГлавчеві В.Ф.
за участю: позивача представника позивача представника відповідачів ОСОБА_1 Савченко Ю.О. Богомол О.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі заяву про відстрочення виконання судового рішення в адміністративній справі № 160/5932/20 за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури, Офісу Генерального прокурора, Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора, про визнання протиправними та скасування рішення, наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

І. ПРОЦЕДУРА

1. У провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури, Офісу Генерального прокурора, Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора, про визнання протиправними та скасування рішення, наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

2. 05.03.2021 Дніпропетровська обласна прокуратура, у порядку статті 378 КАС України, звернулась із заявою про відстрочення виконання рішення суду від 13.10.2020 у справі № 160/5932/20.

3. Матеріали адміністративної справи для розгляду поданої заяви передані на розгляд судді 10.03.2021.

4. Ухвалою суду 11.03.2021 заява про відстрочення виконання судового рішення призначена до розгляду у судовому засіданні 18.03.2021.

5. У судове засідання 18.03.2021 прибув позивач, представник позивача та представник відповідачів, які підтримали обрані правові позиції.

ІІ. ДОВОДИ ЗАЯВНИКА

6. Дніпропетровська обласна прокуратура просить відстрочити виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.10.2020 у справі № 160/5932/20 до вирішення справи у суді касаційної інстанції, але не більше одного року з дня ухвалення рішення.

7. В обґрунтування клопотання заявник зазначив, що відповідно до статті 90 Закону України «Про прокуратуру» фінансування прокуратури здійснюється згідно з кошторисами і щомісячними розписами видатків, затвердженими Генеральним прокурором, у межах річної суми видатків, передбачених Державним бюджетом України на поточний бюджетний період.

8. Положенням про Державну казначейську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 215 від 15.04.2015, визначено, що Державна казначейська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну політику у сферах казначейського обслуговування бюджетних коштів, бухгалтерського обліку виконання бюджетів.

9. Статтею 25 Бюджетного кодексу України передбачено, що казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду. Відповідно до пункту 9 Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України, відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади (органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування), а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою (Автономною Республікою Крим, органами місцевого самоврядування) за рахунок коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) в межах бюджетних призначень за рішенням суду у розмірі, що не перевищує суми реальних збитків, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. При цьому, рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно Казначейством України. Зазначені рішення передаються до Казначейства України для виконання.

10. На виконання зазначених положень Бюджетного кодексу України постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 затверджено «Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників». Відповідно до підпунктів 35-40 Порядку № 845 у разі безспірного списання коштів державного бюджету, стягувачі подають виконавчі документи за місцем знаходження органу державної влади, внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності якого заподіяно шкоду. Після встановлення органом казначейства відсутності підстав для зупинення безспірного списання, виконавчі документи надсилаються для виконання до Державної казначейської служби України.

11. Виконання оскаржуваних судових рішень відбувається органами казначейства шляхом безспірного списання коштів юридичної особи - боржника, які виділені з державного бюджету України на підставі затверджених кошторисів для відповідних цілей, зокрема, для здійснення прокуратурою конституційних функцій, визначених статтею 131-1 Конституції України.

12. Зазначене може поставити під загрозу функціонування системи прокуратури та належного здійснення конституційних функцій.

13. Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 7 Закону України «Про прокуратуру» фінансування прокуратури здійснюється виключно з Державного бюджету України.

14. Отже виплата на підставі рішення суду середнього заробітку за час вимушеного прогулу призведе до непередбачених кошторисом витрат бюджетних коштів, що може мати наслідком недостатність коштів для виплати заробітної плати працівникам органів прокуратури.

15. Згідно із вимогами статті 381 КАС України поворот виконання рішення про присудження виплати заробітної плати чи іншого грошового утримання у відносинах публічної служби допускається, якщо скасоване рішення було обґрунтовано повідомленими позивачем завідомо неправдивими відомостями або поданими ним підробленими документами.

16. Аналогічні положення містяться у статті 239 КЗпП України, якою передбачено, що у разі скасування виконаних судових рішень про стягнення заробітної плати чи інших виплат, що випливають з трудових правовідносин, поворот виконання допускається лише тоді, коли скасоване рішення ґрунтувалося на повідомлених позивачем неправдивих відомостях або поданих ним підроблених документах.

17. Окрім того, згідно зі статтею 1215 ЦК України не підлягає поверненню безпідставно набуті: 1) заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача; 2) інше майно, якщо це встановлено законом.

18. Такої ж позиції дотримується Верховний Суд у справах № 153/1591/17-ц постанова від 15.04.2020, № 263/2983/16-ц постанова від 26.02.2020, № 757/4906/15-ц постанова від 27.02.2019, № 1570/771/2012 постанова від 26.09.2018, №754/8605/16-ц від 01.08.2018.

19. Дніпропетровською обласною прокуратурою було подано до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.10.2020 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 03.02.2021 у справі № 160/5932/20, в якій, зокрема, поставлено питання щодо зупинення виконання рішення суду в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу до закінчення касаційного провадження у справі.

20. Таким чином, наразі питання зупинення дії вказаного рішення перебуває на розгляді Верховного Суду.

21. З урахуванням викладеного, з метою недопущення використання бюджетних коштів до постановлення остаточного рішення у справі, є доцільним відстрочити виконання рішення суду від 13.10.2020 в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу до закінчення касаційного провадження у справі.

22. Виплата ОСОБА_1 коштів на виконання судового рішення у справі № 160/5932/20 унеможливить їх повернення у разі задоволення касаційної скарги обласної прокуратури.

ІІІ. ДОВОДИ ПОЗИВАЧА

23. Позивач проти заявленого клопотання заперечив, зазначивши, що єдиною правовою підставою для розстрочення виконання судового рішення можуть бути виняткові обставини, які ускладнюють його виконання.

24. Відповідачем не надано доказів того, що у Дніпропетровської обласної прокуратури відсутні кошти на рахунках, а також відсутні фінансові можливості для погашення боргу.

25. Керівники органів прокуратури могли та були зобов`язані передбачати витрати з відшкодування грошових коштів за вимушений прогул, та, відповідно, мали закласти ці витрати до бюджету.

ІV. ОЦІНКА СУДУ

26. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.10.2020 у справі № 160/5932/20, залишеним без змін постановою суду апеляційної інстанції від 03.02.2021, адміністративний позов ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури, Офісу Генерального прокурора, Першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора задоволено частково:

- визнано протиправним та скасовано наказ прокуратури Дніпропетровської області від 30.04.2020 № 403к про звільнення ОСОБА_1 з посади прокурора відділу забезпечення обвинувачення в регіоні управління підтримання обвинувачення в суді прокуратури Дніпропетровської області та органів прокуратури на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру» з 14.05.2020;

- поновлено ОСОБА_1 на посаді прокурора відділу забезпечення обвинувачення в регіоні управління підтримання обвинувачення в суді прокуратури Дніпропетровської області та органах прокуратури з 15.05.2020;

- стягнуто з Дніпропетровської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.05.2020 по 13.10.2020 в розмірі 112778,40 грн.

- в іншій частині позовних вимог відмовлено;

- рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та присудження виплати заробітної плати у межах суми стягнення за один місяць в розмірі 22555,68 грн допущено до негайного виконання.

27. Вирішуючи заявлене клопотання, суд виходить із того, що відповідно до частини третьої статті 378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

28. При цьому, згідно із частиною четвертою вказаної норми, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

29. Отже, єдиною правовою підставою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення можуть бути виняткові обставини, які ускладнюють його виконання.

30. Факт наявності таких обставин має підтверджуватись певними доказами, відповідно до положень статей 72-77 КАС України. При цьому, обов`язок доказування покладається на сторони, а тому кожна сторона повинна довести наявність тих обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог.

31. З наданого клопотання вбачається, що підставами для заявлення клопотання стали обставини:

- майбутнього стягнення з заявника, як роботодавця, у примусовому порядку сум заробітної плати у розмірі 112778,40 грн, що, за твердженням заявника, може поставити під загрозу функціонування системи прокуратури та належного здійснення конституційних функцій;

- не вирішення клопотання касатора про зупинення виконання судового рішення у цій справі, поданого разом із касаційною скаргою;

- неможливість повороту виконання судового рішення у разі задоволення касаційної скарги.

32. Таким чином, виняткові обставини, які ускладнюють його виконання, які підтверджені належними та допустимими доказами, відповідачем не заявлені. Клопотання заявника по суті зводиться до непогодження із судовими рішеннями. Доказів неможливості виконання судового рішення заявником не надано.

V. ВИСНОВКИ СУДУ

33. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що заявником не надано доказів на підтвердження наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, у зв`язку із чим процесуальна можливість відстрочення виконання рішення суду відсутня.

34. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви Дніпропетровської обласної прокуратури про відстрочення виконання рішення суду.

35. Керуючись статтями 243, 248, 378 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Дніпропетровської обласної прокуратури про відстрочення виконання рішення суду у справі № 160/5932/20 відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 КАС України.

3. Повний текст ухвали складений 19.03.2021.

Суддя І.О. Верба