Справа № 340/4205/20
Суддя: Р.І. Брегей
Дата ухвалення: 2021-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 березня 2021 року справа № 340/4205/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого - судді Брегея Р.І., розглянувши в м.Кропивницький в порядку загального позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративний позов Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (далі - Управління) до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу і зустрічний позов про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення і вимоги,

В С Т А Н О В И В:

Управління звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу у сумі 88532,19 грн. з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, що сплачується фізичними особами, які є власниками нежитлових об`єктів, що виник на підставі податкового повідомлення-рішення від 20 вересня 2019 року (а.с.1-2).

Ухвалою суду від 06 жовтня 2020 року у справі відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін (а.с.17-18).

21 жовтня 2020 року ОСОБА_1 подав зустрічний позов до Управління про визнання протиправними і скасування згаданого податкового повідомлення-рішення та податкової вимоги від 23 грудня 2019 року (а.с.24-31).

Ухвалою суду від 21 жовтня 2020 року вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження та прийнято рішення про розгляд справи за правилами загального позовного провадження (а.с.57-58).

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 підтримала вимоги зустрічного позову.

Пояснила, що у власності позивача знаходиться комплекс будівель сільськогосподарського призначення, який використовується ним, як сільськогосподарським товаровиробником.

Стверджувала, що ОСОБА_1 звільнений від сплати податку, котрий нараховано.

Управління заперечило стосовно задоволення зустрічного позову, подавши відзив на нього (а.с.64-66).

У судовому засіданні представник податкового органу пояснила, що об`єкт нерухомості відноситься до комплексу нежитлових будівель промисловості, а ОСОБА_1 не можна вважати сільськогосподарським товаровиробником, оскільки не зареєстрував підприємницьку діяльність такого виду.

Ухвалою суду від 19 березня 2021 року прийнято рішення про завершення розгляду справи в порядку письмового провадження (а.с.103).

Суд, вислухавши пояснення представників сторін та дослідивши матеріали справи, зробив висновок про відмову у задоволенні первісного позову і часткове задоволення зустрічного позову з таких підстав.

Встановлені обставини і факти, що стали підставами звернення до суду.

Так, 28 січня 2003 року ОСОБА_1 отримав свідоцтво про право власності на цілісний комплекс будівель по АДРЕСА_1 (а.с.37).

Згідно технічного паспорту на виробничу базу комплекс складається з: зерносховища, столярного цеху, гаража, складу, пилорами і побутового приміщення (а.с.45-50).

Площа зерноскладу 1584,40 кв.м., а загальна площа комплексу 1791 кв.м. (а.с.50).

Земельна ділянка, на якій розміщений комплекс будівель, відноситься до земель, на котрих ведеться особисте селянське господарство, і належить ОСОБА_1 на праві власності (а.с.39).

За повідомленням Компаніївської селищної ради (далі - Рада) комплекс будівель використовується ОСОБА_1 для зберігання зерна і тварин (а.с.83-84).

Орган місцевого самоврядування зазначає, що позивач у комплексі будівель розводить сільськогосподарських тварин (вівці, кози, кролі) та свійську птицю (кури, індики, гуси та качки) (а.с.84).

20 вересня 2019 року Управління прийняло податкове повідомлення-рішення, яким ОСОБА_1 визначено суму грошового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, що сплачується фізичними особами, які є власниками об`єктів нерухомості, у розмірі 88532,19 грн. (а.с.11).

Податковий період - 2018 рік.

Оподатковувалась площа об`єкта у 1585,32 кв.м. за ставкою 1,5% від мінімальної заробітної плати за квадратний метр на підставі рішення Ради від 29 червня 2017 року №325 (а.с.41-42, 67).

Така ставка визначена для будівель промисловості і складів.

Отже, оподаткували лише зерносховище.

Відмінність у його площі, якою оперують сторони, обумовлена різними даними у технічному паспорті цілісного майнового комплексу і відомістю з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.50, 96).

Різниця у площі незначна, тому суд використовує первинні відомості, якими є дані з технічного паспорту будівель.

23 грудня 2019 року Управління склало і надіслало платнику податків податкову вимогу на суму, котра зазначена у податковому повідомленні-рішенні (а.с.9).

Юридична оцінка, встановлених судом, обставин і фактів справи.

Перш за все, цілісний майновий комплекс розташований на земельній ділянці, цільовим призначенням якої є ведення особистого селянського господарства.

Тому, нерухомість не може відноситись до будівель і складів промисловості.

Відноситься для використання у сільськогосподарській діяльності.

Приписами підпункту 14.1.235 пункту 14.1 статті 14 ПК України (в редакції на початок звітного періоду, за який нараховано податок) встановлено, що сільськогосподарський товаровиробник для цілей глави 1 розділу XIV цього Кодексу - юридична особа незалежно від організаційно-правової форми, яка займається виробництвом сільськогосподарської продукції та/або розведенням, вирощуванням та виловом риби у внутрішніх водоймах (озерах, ставках та водосховищах) та її переробкою на власних чи орендованих потужностях, у тому числі власновиробленої сировини на давальницьких умовах, та здійснює операції з її постачання.

Глава 1 розділу XIV ПК України називається так: «Спрощена система оподаткування, обліку та звітності».

Отже, для цілей інших розділів ПК України не встановлено останнім критеріїв терміну «сільськогосподарський товаровиробник».

Приписами пункту 5.3 статті 5 ПК України визначено, що інші терміни, що застосовуються у цьому Кодексі і не визначаються ним, використовуються у значенні, встановленому іншими законами.

Приписами статті 1 Закону України «Про стимулювання розвитку сільського господарства на період 2001-2004 років» встановлено, що сільськогосподарський товаровиробник - фізична або юридична особа, яка займається виробництвом сільськогосподарської продукції, переробкою власновиробленої сільськогосподарської продукції та її реалізацією.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 використовує цілісний майновий комплекс для зберігання зерна і вирощування сільськогосподарських тварин та свійської птиці у значній кількості.

Таким чином, є сільськогосподарським товаровиробником.

Приписами підпункту 266.2.2. «ж» пункту 266.2. статті 266 ПК України (в редакції станом на 01 січня 2018 року) встановлено, що не є об`єктом оподаткування будівлі, споруди сільськогосподарських товаровиробників, призначені для використання безпосередньо у сільськогосподарській діяльності.

Отже, податкове повідомлення-рішення протиправне та його належить скасувати, задовільнивши зустрічний позов у цій частині вимог (порушення припису пункту 3 частини 2 статті 2 КАС України).

За таких обставин належить відмовити у задоволенні первісного позову.

Що стосується визнання протиправною і скасування податкової вимоги, то суд зазначає наступне.

Так, приписами пункту 59.1 статті 59 ПК України встановлено, що у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Податкове повідомлення-рішення ОСОБА_1 одержав 08 жовтня 2019 року (а.с.12).

Приписами підпункту 266.10.1 пункту 266.10 статті 266 ПК України визначено, що податкове зобов`язання за звітний рік з податку сплачується фізичними особами - протягом 60 днів з дня вручення податкового повідомлення-рішення.

Оскільки у зазначений період часу ОСОБА_1 не сплатив податок та не оскаржив податкове повідомлення-рішення, то в Управління виник обов`язок скласти та надіслати податкову вимогу.

Приписами підпункту 60.1.4 пункту 60.1 статті 60 ПК України встановлено, що податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо рішенням суду, що набрало законної сили, скасовується повідомлення-рішення контролюючого органу або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі.

Таким чином, немає потреби скасовувати податкову вимогу, оскільки після скасування судом податкового повідомлення-рішення вважається відкликаною в силу приписів закону.

Тому, у задоволенні зустрічного позову в цій частині вимог належить відмовити.

Судові витрати стосовно розгляду первісного позову складаються зі сплати судового збору у сумі 2102 грн. (а.с.3).

Судові витрати щодо розгляду зустрічного позову складаються зі сплати судового збору за вирішення майнової вимоги у сумі 885,32 грн. і немайнової вимоги - 840,80 грн. (а.с.32).

Суд розподіляє судові витрати відповідно до приписів статті 139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні первісного позову.

Зустрічний позов задовільнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області від 20 вересня 2019 року, яким ОСОБА_1 визначено суму грошового зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, що сплачується фізичними особами, які є власниками об`єктів, у розмірі 88532,19 грн.

В іншій частині вимог зустрічного позову відмовити у задоволенні.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області на користь ОСОБА_1 судові витрати у сумі 885,32 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську, Запорізьку та Кіровоградську області, протягом тридцяти днів з дня складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. Брегей