Справа № 640/6331/21
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2021-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

18 березня 2021 року м. Київ № 640/6331/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Вєкуа Н.Г., розглянувши заяву представника відповідача про заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження в адміністративній справі

Міністерства Юстиції України

до третя особаПолітичної партії «Партія Шарія» Служба безпеки України

прозобов`язання вчинити дії, -
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Міністерство Юстиції України (вул. Городецького, 13, м. Київ, 01001 Код ) з позовом до Політичної партії «Партія Шарія» (Код , вул. Глибочицька, буд. 17, корп. Д, м. Київ, 04050), третя особа: Служба безпеки України (Код вул. Володимирська, 33, м. Київ, 01601) про заборону діяльності політичної партії «Партія Шарія» (реєстраційне свідоцтво від 03.02.2015 № 267-п.п., ідентифікаційний код юридичної особи 39644910).

15.03.2021 до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла заява представника відповідача про заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В обґрунтування поданої заяви вказано, що заборона діючої політичної партії, з великою кількістю прихильників, з обраними депутатами, не є звичайною справою, а є винятковим заходом, складним судовим процесом, який повинен забезпечити політичній партії повноцінно приймати участь у всіх стадіях судового розгляду справи, що неможливо забезпечити під час спрощеного судового розгляду справи.

Розглянувши подану заяву, суд встановив наступне.

Відповідно до частин першої-другою статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (скорочено - КАС України), адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з пунктом 10 частини шостої статті 12 КАС України, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Водночас, частиною третьою статті 12 КАС України передбачено, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Так, частиною четвертою цієї статті визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років".

Згідно з частинами другою, третьою статті 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту частини четвертої статті 12 КАС України.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року №3477-IV, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Щодо критерію "малозначності", суд враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, висловлену в ухвалі щодо неприйнятності у справі "Азюковська проти України" (Azyukovska v. Ukraine) від 09 жовтня 2018 року (заява № 26293/18), в якій заявником оскаржувалась відмова суду касаційної інстанції у відкритті касаційного провадження у зв`язку з віднесенням справи до категорії справ незначної складності. Так, Суд вказав, що застосування критерію малозначності справи у цій справі було передбачуваним, справа розглянута судами двох інстанцій, які мали повну юрисдикцію, заявниця не продемонструвала наявності інших виключних обставин, які за положеннями кодексу могли вимагати касаційного розгляду справи.

Європейський суд з прав людини у вказаному рішенні зазначив, що в контексті аналізу застосування критерію valoris щодо доступу до вищих судових інстанцій він також брав до уваги наявність або відсутність питання щодо справедливості провадження, яке здійснювалось судами нижчих інстанцій.

Згідно з частиною четвертою статті 260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

У відповідності ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно ч. 6 ст. 262 КАС України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

За таких підстав та з урахуванням того, що характер спірних правовідносин і предмет доказування у справі незначної складності не вимагають розгляду справи за правилами загального позовного провадження, а також враховуючи, що право на касаційний перегляд не є абсолютним та може бути реалізоване у випадках, визначених законом, що саме по собі не зумовлює необхідність зміни виду провадження, беручи до уваги, що будь - яких інших достатніх причин, з яких вбачається необхідність розгляду справи в підготовчому провадженні не наведено, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника відповідача.

Крім іншого, практика Європейського суду з прав людини (далі також - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 року у справі «Axen v. Germani» заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду, після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. З рештою, у певних випадках, влада має брати до уваги міркування ефективності і економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, питання права не ставлять особливої складності, та обставини, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд зауважує, що по даній справі ухвалою суду від 10.03.2021 року призначено судовий розгляд справи на 06.04.2021 року о 13 год. 00 хв., яке відбудеться в приміщенні Окружного адміністративного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 81-А, зал судового засідання №124.

Таким чином, повноцінна участь представника відповідача у всіх стадіях судового розгляду справи, на яку наголошується у поданій заяві, судом буде забезпечена та гарантована.

Дослідивши клопотання представника відповідача, матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи в загальному позовному провадженні та приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Керуючись статтями 5, 12, 48, 243, 260 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника відповідача про заперечення проти розгляду адміністративній справі №640/6331/21 за правилами спрощеного позовного провадження - відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до частини першої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.Г. Вєкуа