Справа № 520/3365/2020
Суддя: Бартош Н.С.
Дата ухвалення: 2021-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2021 р.Справа № 520/3365/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бартош Н.С.,

Суддів: Григорова А.М. , Подобайло З.Г. ,

за участю секретаря судового засідання Щеглової Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Приватної фірми "Юктан" на рішення Харківського окружного адміністративного суду (головуючий І інстанції Панченко О.В., м. Харків) від 10.08.2020 по справі № 520/3365/2020

за позовом Головного управління Держпраці у Харківській області

до Приватної фірми "Юктан"

про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Держпраці у Харківській області звернулось до Харківського окружного адміністративного суду із позовом, в якому просить застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до Приватної фірми "Юктан" до усунення порушень, шляхом заборони виробництва (виготовлення), виконання робіт, експлуатації (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, а саме:

- заборонити суб`єкту господарювання виконання робіт по виробництву борошняних виробів, в тому числі із залученням працівників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_1 ;

- заборонити суб`єкту господарювання виконання вантажно-розвантажувальних робіт в приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 ;

- зупинити експлуатацію вентиляційного обладнання в приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 ;

- зупинити експлуатацію устаткування: машина тістомісильна МВУ 60 зав.№3563 1991 р.в., машина тістомісильна А2-ХТ2 інв. №б/н., зав. №б/н, машина висадки МНРТ 130/600 інв. №б/н., зав. №б/н, міксер Spar 60QT/L інв. №б/н., зав. №б/н., піч кондитерська DTA інв. №б/н., зав. №б/н., пакувальна машина ЕКН-455 зав. №б/н, подрібнювач цукровий ПНЛ-1230*2Б зав. №б/н, в приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 ;

- заборонити суб`єкту господарювання виконання робіт в електроустановках в приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 ;

- заборонити суб`єкту господарювання виконання робіт в електрообладнанні (машина тістомісильна А2-ХТ2 інв. №б/н., зав.б/н) за адресою: АДРЕСА_1 ;

- заборонити суб`єкту господарювання виконання робіт в електрообладнанні (машина висадки А2 ЩФЗ 3 інв. №б/н., зав. №б/н,) за адресою: АДРЕСА_1 ;

- заборонити суб`єкту господарювання виконання робіт в електрообладнанні (міксер Spar 60QT/L інв. №б/н., зав. №б/н.) за адресою: АДРЕСА_1 ;

- заборонити суб`єкту господарювання виконання робіт в електрообладнанні (машина тістомісильна МВУ 60 зав.№3563 1991 р.в.) за адресою: АДРЕСА_1 ;

- заборонити суб`єкту господарювання виконання робіт в електрообладнанні (піч кондитерська DTA інв.б/н., зав.б/н.) за адресою: Харківська обл., м.Харків, вул.Танкопія, буд.26 Б;

- заборонити суб`єкту господарювання виконання робіт в електрообладнанні (мукопросіювач РОСС ВП-0,15/220-150 зав. №19433) за адресою: Харківська обл., м.Харків, вул.Танкопія, буд. 26 Б;

- заборонити суб`єкту господарювання виконання робіт в електрообладнанні (пакувальна машина ЕКН-455 зав. б/н) за адресою: АДРЕСА_1 ;

- заборонити суб`єкту господарювання виконання робіт в електрообладнанні (подрібнювач цукровий ПНЛ-1230*2Б зав.б/н) за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що під час проведення перевірки ПФ "Юктан" виявлено порушення нормативно-правових актів з охорони праці, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Враховуючи, що відповідачем у визначений строк не усунуто всіх встановлених порушень, позивач звернувся до суду із адміністративним позовом про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 10.08.2020 року адміністративний позов задоволено.

Заборонено суб`єкту господарювання - ПФ "ЮКТАН" виконання робіт по виробництву борошняних виробів, в тому числі із залученням працівників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Заборонено суб`єкту господарювання - ПФ "ЮКТАН" виконання вантажно-розвантажувальних робіт в приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 .

Зупинено експлуатацію вентиляційного обладнання в приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 .

Зупиненоексплуатацію устаткування: машина тістомісильна МВУ 60 зав.№3563 1991 р.в., машина тістомісильна А2-ХТ2 інв. №б/н., зав. №б/н, машина висадки МНРТ 130/600 інв. №б/н., зав. №б/н, міксер Spar 60QT/L інв. №б/н., зав. №б/н., піч кондитерська DTA інв. №б/н., зав. №б/н., пакувальна машина ЕКН-455 зав. №б/н, подрібнювач цукровий ПНЛ-1230*2Б зав. №б/н, в приміщенні за адресою: Харківська обл., м.Харків, вул.Танкопія, буд.26 Б.

Заборонено суб`єкту господарювання - ПФ "ЮКТАН" виконання робіт в електроустановках в приміщенні за адресою: Харківська обл., м.Харків, вул.Танкопія, буд.26 Б.

Заборонено суб`єкту господарювання - ПФ "ЮКТАН" виконання робіт в електрообладнанні (машина тістомісильна А2-ХТ2 інв. №б/н., зав.б/н) за адресою: Харківська обл., м.Харків, вул.Танкопія, буд.26 Б.

Заборонено суб`єкту господарювання - ПФ "ЮКТАН" виконання робіт в електрообладнанні (машина висадки А2 ЩФЗ 3 інв. №б/н., зав. №б/н,) за адресою: Харківська обл., м.Харків, вул.Танкопія, буд.26 Б.

Заборонено суб`єкту господарювання - ПФ "ЮКТАН" виконання робіт в електрообладнанні (міксер Spar 60QT/L інв. №б/н., зав. №б/н.) за адресою: Харківська обл., м.Харків, вул.Танкопія, буд. 26 Б.

Заборонено суб`єкту господарювання - ПФ "ЮКТАН" виконання робіт в електрообладнанні (машина тістомісильна МВУ 60 зав.№3563 1991 р.в.) за адресою: Харківська обл., м.Харків, вул.Танкопія, буд.26 Б.

Заборонено суб`єкту господарювання - ПФ "ЮКТАН" виконання робіт в електрообладнанні (піч кондитерська DTA інв.б/н., зав.б/н.) за адресою: Харківська обл., м.Харків, вул.Танкопія, буд.26 Б.

Заборонено суб`єкту господарювання - ПФ "ЮКТАН" виконання робіт в електрообладнанні (мукопросіювач РОСС ВП-0,15/220-150 зав. №19433) за адресою: Харківська обл., м.Харків, вул.Танкопія, буд. 26 Б.

Заборонено суб`єкту господарювання - ПФ "ЮКТАН" виконання робіт в електрообладнанні (пакувальна машина ЕКН-455 зав. б/н) за адресою: Харківська обл., м.Харків, вул.Танкопія, буд.26 Б.

Заборонено суб`єкту господарювання - ПФ "ЮКТАН" виконання робіт в електрообладнанні (подрібнювач цукровий ПНЛ-1230*2Б зав.б/н) за адресою: Харківська обл., м.Харків, вул.Танкопія, буд.26 Б.

Відповідач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

Вказує, що задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції дійшов неправомірного висновку про наявність встановлених законом підстав для застосування до відповідача заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю). Вказує, що позивачем не надано жодних обґрунтувань та доказів, які б свідчили про те, що виявлені порушення та експлуатація зазначеного обладнання створює загрозу життю та здоров`ю людей. Крім того, позивач не довів необхідності застосування саме крайнього заходу реагування у вигляді заборони виконання робіт, яким фактично зупиняється господарська діяльність підприємства.

Позивач письмовий відзив на апеляційну скаргу не подав.

Сторони про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлялись.

Колегія суддів визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до ч. 4 ст. 229 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги та відзив на неї, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло своє підтвердження під час апеляційного перегляду справи, що працівниками Головного управління Держпраці у Харківській області на підставі наказу №2184 від 29.11.2019, повідомлення №03.04-03/3384 від 07.11.2019 та направлення на проведення перевірки №03.04-03/3567 від 29.11.2019 у період з 04.12.2019 по 17.12.2019 проведено планову перевірку ПФ "ЮКТАН" на предмет дотримання вимог законодавства про охорону праці, промислової безпеки та гірничого нагляду, за наслідками якої складено Акт №19-03-04-5415/1373 від 12.12.2019, яким встановлено порушення відповідачем нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки.

Так, за наслідком перевірки встановлено 110 порушень нормативно-правових актів з охорони праці, з яких 53 створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Акт перевірки вручений під особистий підпис директора фірми Саакяна Г.А. та зазначив, що заперечень до перевірки немає.

На підставі висновків акту перевірки ГУ Держпраці у Харківські області складено приписи №19-03-04-5415/1373-5060/5415, №19-03-04-5415/1373-5059/5415, №19-03-04-5415/1373-5061/5415,№19-03-04-5415/1373-5062/4323, №19-03-04-5415/1373-5063/4323, №19-03-04-5415/1373-5064/4323, №19-03-04-5415/1373-5065/4323 від 13.12.2019, №19-03-04-5415/1373-5124/5117, №19-03-04-5415/1373-5125/5117, №19-03-04-5415/1373-5126/5117, №19-03-04-5415/1373-5127/5117 від 16.12.2019, №19-03-04-5415/1373-5119/5115, №19-03-04-5415/1373-5120/5115, №19-03-04-5415/1373-5121/5115, №19-03-04-5415/1373-5122/5115, №19-03-04-5415/1373-5123/5117 від 17.12.2019 з вимогою усунути порушення.

Наявність встановлених порушень слугувало підставою для звернення позивача до суду з позовом про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що за відсутності доказів усунення відповідачем в повному обсязі порушень вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки, наявні підстави для застосування до відповідача заходів реагування у сфері державного нагляду.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Положеннями статті 3 Конституції України встановлено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до абз. 2 ст.1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року №877-V (далі - Закон України №877-V), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади; рівності прав і законних інтересів усіх суб`єктів господарювання; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону; відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб`єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб`єкта господарювання; дотримання умов міжнародних договорів України; незалежності органів державного нагляду (контролю) від політичних партій та будь-яких інших об`єднань громадян; наявності одного органу державного нагляду (контролю) у складі центрального органу виконавчої влади; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності (ч. 1 ст. 3 Закону України №877-V).

Частиною першою статті 4 Закону України №877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Згідно частини сьомої статті 7 Закону України №877-V, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Державна політика в галузі охорони праці визначена статтею 4 Закону України Про охорону праці від 14.10.1992 року № 2694-XII (далі - Закон України № 2694-XII), якою визначено, що державна політика в галузі охорони праці визначається відповідно до Конституції України Верховною Радою України і спрямована на створення належних, безпечних і здорових умов праці, запобігання нещасним випадкам та професійним захворюванням. Державна політика в галузі охорони праці базується, зокрема, на принципах пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці.

Вимогами статті 38 Закону України № 2694-XII визначено, що державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Згідно п. 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року N 96 (далі - Положення), Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики України.

Основними завданнями Держпраці є: 1) реалізація державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб; 2) здійснення комплексного управління охороною праці та промисловою безпекою на державному рівні; 3) здійснення державного регулювання і контролю у сфері діяльності, пов`язаної з об`єктами підвищеної небезпеки; 4) організація та здійснення державного нагляду (контролю) у сфері функціонування ринку природного газу в частині підтримання належного технічного стану систем, вузлів і приладів обліку природного газу на об`єктах його видобутку та забезпечення безпечної і надійної експлуатації об`єктів Єдиної газотранспортної системи.

Згідно підпунктів 4, 16, 52 пункту 4 Положення, Держпраці відповідно до покладених на неї завдань: здійснює контроль за виконанням функцій державного управління охороною праці міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями та органами місцевого самоврядування; здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням законодавства у сфері охорони праці в частині безпечного ведення робіт, гігієни праці, промислової безпеки, безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, у тому числі з питань: забезпечення працівників спеціальним одягом, спеціальним взуттям та іншими засобами індивідуального та колективного захисту; монтажу, ремонту, реконструкції, налагодження і безпечної експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів виробництва і машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки; безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, проведення робіт з утилізації звичайних видів боєприпасів, ракетного палива та вибухових матеріалів військового призначення; виробництва, зберігання, використання отруйних речовин у виробничих процесах, у тому числі продуктів біотехнологій та інших біологічних агентів; організації проведення навчання (в тому числі спеціального) і перевірки знань з питань охорони праці; навчання працівників у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення та перевірки їх знань; зупиняє, припиняє, обмежує експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень та інших виробничих об`єктів, виготовлення та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів виробництва, виконання певних робіт, у тому числі пов`язаних із користуванням надрами, застосуванням нових небезпечних речовин, реалізацію продукції шляхом видачі відповідного розпорядчого документа у передбачених законодавством випадках, а також анулює видані дозволи і ліцензії до усунення порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю працівників.

Держпраці для виконання покладених на неї завдань має право звертатися у передбачених законом випадках до суду (п.п. 12 п. 6 Положення).

Наказом Держпраці України від 03.08.2018 № 84 затверджено Положення про Головне управління Держпраці у Харківській області, згідно пункту 1 якого, Головне управління є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується.

Виходячи із системного аналізу вищевказаних правових норм, колегія суддів дійшла висновку, що встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері охорони праці, що створює загрозу життю та здоров`ю людей та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень. Адміністративний суд, у разі наявності обґрунтованих підстав вважати, що виявлені органом державного нагляду (контролю) порушення вимог законодавства у сфері охорони праці створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей і не були усунуті суб`єктом господарювання, має ухвалити рішення про вжиття відповідних заходів реагування.

Поняття загроза життю та/або здоров`ю людини є оціночним поняттям та віднесено до сфери захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Колегія суддів зазначає, що при прийнятті рішення суд враховує, що життя та здоров`я людини має бути найвищою цінністю у суспільстві.

Недотримання правил у сфері охорони праці може призвести до тяжких наслідків, що є неприпустимим, оскільки порушуватиме конституційно закріплені права людей, зокрема тих, які працюють на ПФ "Юктан".

Судовим розглядом встановлено, що перевірка відповідача здійснювалась у відповідності до вимог Закону України №877-V, Положення про Головне управління Держпраці у Харківській області, затвердженим Наказом Держпраці №84 від 03.08.2018 р.

Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил у сфері охорони праці слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

Водночас, існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування.

Вказані висновки кореспондується із правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові від 26.06.2018 р. по справі № 823/589/16.

Згідно ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Колегія суддів наголошує, що застосування відповідних заходів реагування є необхідним оперативним та превентивним способом впливу з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей.

Таким чином, не має значення якою особою було допущено ці порушення, оскільки такий захід впливу застосовується контролюючим органом не з метою притягнення винних осіб до відповідальності, а виключно з метою уникнення заподіяння шкоди життю та здоров`ю людей, тобто має запобіжний характер.

Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері охорони праці призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Крім того, захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері охорони праці.

Вказані висновки кореспондується із правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові від 05.12.2018 р. по справі № 826/13896/16.

Також, згідно правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 28.02.2019 року по справі №810/2400/18, такий захід реагування, як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

При цьому, згідно з абз. 2 ч. 5 ст. 4 Закону України №877-V, відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Відтак, у разі усунення виявлених порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, відповідач не позбавлений можливості звернутися до органу державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення із повідомленням відновлення господарської діяльності.

Суд не наділений повноваженнями виконувати функції органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері охорони праці, які в свою чергу є дискреційними, а тому тільки позивач при проведенні перевірки вправі оцінити якість виконаних робіт, спрямованих на усунення порушень.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України №877-V, підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема: перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Отже, факт виконання/невиконання суб`єктом господарювання порушень, може бути встановлено лише за результатами проведення органом державного нагляду (контролю) позапланових заходів (перевірки).

Відповідачем ані під час розгляду справи у суді першої інстанції, ані під час її апеляційного перегляду не було надано жодних доказів на підтвердження факту усунення всіх виявлених порушень, які створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на те, що відповідачем не доведено факту усунення в повному обсязі порушення вимог законодавства у сфері охорони праці, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції щодо наявності підстав для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

З урахуванням викладеного, судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (№ 65518/01; пункт 89), Проніна проти України (№ 63566/00; пункт 23) та Серявін та інші проти України (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про те, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують з наведених вище підстав.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи те, що оскаржуване рішення прийняте з дотриманням норм матеріального та процесуального права, колегія суддів не виявила підстав для його скасування.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Приватної фірми "Юктан" залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.08.2020 року по справі №520/3365/2020 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)Н.С. Бартош
Судді(підпис) (підпис) А.М. Григоров З.Г. Подобайло

Повний текст постанови складено 18.03.2021 року