Справа № 288/1826/20
Суддя: Боровицький О. А.
Дата ухвалення: 2021-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 288/1826/20

Головуючий у 1-й інстанції: Рудник М.І.

Суддя-доповідач: Боровицький О. А.

16 березня 2021 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Боровицького О. А.

суддів: Матохнюка Д.Б. Шидловського В.Б.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Попільнянського районного суду Житомирської області від 15 січня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправною та скасування постанови Житомирської митниці ДФС в справі про порушення митних правил від 12 вересня 2018 року № 1456/10100/18,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправною та скасування постанови Житомирської митниці ДФС в справі про порушення митних правил від 12 вересня 2018 року № 1456/10100/18.

Ухвалою Попільнянського районного суду Житомирської області від 15.01.2021 року адміністративний позов залишено без розгляду.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просила скасувати ухвалу суду першої інстанції, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції. В апеляційній скарзі скаржник зазначила, що їй не було повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення, а також не надсилалось рішення прийняте за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення. Про наявність оскаржуваної постанови позивач дізналась з листа Попільнянського районного відділу державної виконавчої служби 01.12.2020 №10286.

Сторони в судове засідання не з`явились про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

В апеляційній скарзі позивач просила розглянути апеляційну скаргу за її відсутності.

Заслухавши доповідь судді-доповідача стосовно обставин, необхідних для прийняття рішення судом апеляційної інстанції, дослідивши матеріали справи, перевіривши і обговоривши доводи апеляційної скарги, правильність правової оцінки обставин справи та застосування судом першої інстанції норм права, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити.

Так, в оскаржуваній ухвалі суд першої інстанції зазначив, що позивачу було відомо про розгляд митницею стосовно неї справи про порушення норм чинного законодавства, а відтак, зважаючи, що такою справою напряму зачіпаються її права та інтереси, вона повинна була цікавитись ходом та результатами її розгляду та, у разі невизнання результатів розгляду такої справи, своєчасно звернутися до суду із позовом про захист своїх прав, проте такі дії нею вчинено не було.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно з постановою в справі про порушення митних правил № 1456/10100/18 від 12 вересня 2018 року, 04 квітня 2018 року ОСОБА_1 через зону діяльності Чернігівської митниці ДФС в митному режимі «транзит» на митну територію України ввезено транспортний засіб марки «VW PASSAT», номер кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , однак остання транспортний засіб за межі митної території України не вивезла, до митного органу не доставила, тим самим перевищивши більш як на десять діб встановлений ст.95 Митного кодексу України строк доставки вказаного транспортного засобу до митного органу призначення, в зв`язку з чим ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні порушення митних правил, передбаченого частиною третьою статті 470 Митного кодексу України, на громадянку ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на суму 8500.00 гривень. Також, в постанові зазначено, що про розгляд справи ОСОБА_1 повідомлена належним чином та справу розглянуто за її участі.

Так, ст. 498 Митного кодексу України передбачено, що особи, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та власники товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу (заінтересовані особи), під час розгляду справи про порушення митних правил у митному органі або суді мають право знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, одержувати копії рішень, постанов та інших документів, що є у справі, бути присутніми під час розгляду справи у митному органі та брати участь у судових засіданнях, подавати докази, брати участь у їх дослідженні, заявляти клопотання та відводи, під час розгляду справи користуватися юридичною допомогою захисника, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, давати усні і письмові пояснення, подавати свої доводи, міркування та заперечення, оскаржувати постанови митного органу, суду (судді), а також користуватися іншими правами, наданими їм законом. Зазначені в цій статті особи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами.

Відповідно до ст. 285 КУпАП постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено. Копія постанови в той же строк вручається або висилається потерпілому на його прохання. Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

Однак, на підтвердження обставин щодо фактичного надіслання позивачу оскаржуваної постанови про адміністративне правопорушення та його отримання позивачем відповідач не надав.

Суд першої інстанції в ухвалі про залишення адміністративного позову без розгляду дійшов висновку, що позивачем не надано до суду належних доказів того, що їй не було відомо про розгляд справи про порушення митних правил № 1456/10100/18, а тому відсутні підстави для визнання поважними причин пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду, оскільки про порушення своїх прав вона могла та повинна була дізнатись після 12 вересня 2018 року, але з цієї дати не вчиняла жодних передбачених чинним законодавством дій для поновлення своїх прав. Відтак, позивач без поважних причин пропустила строк звернення до суду з позовом.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з такими висновками, оскільки судом першої інстанції не в повній мірі досліджено обставини справи, зокрема суд першої інстанції не встановив день, коли ОСОБА_1 дізналася або повинна була дізнатися про прийняття стосовно неї постанови про адміністративне правопорушення, що в свою чергу є підставою для висновків про пропущення строку у межах якого позивач повинна була звернутись до суду з відповідним позовом.

Суд зазначає, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеному в ухвалі від 13.03.2018 року у справі № 800/474/17, строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Положеннями Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

З огляду на зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали не було належним чином перевірено всі обставини, якими обґрунтовано клопотання поновлення пропущеного строку, у зв`язку з чим суд дійшов передчасного висновку про залишення адміністративного позову без розгляду, а тому, зазначена ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Попільнянського районного суду Житомирської області від 15 січня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправною та скасування постанови Житомирської митниці ДФС в справі про порушення митних правил від 12 вересня 2018 року № 1456/10100/18 скасувати.

Справу направити до Попільнянського районного суду Житомирської області для продовження розгляду.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Боровицький О. А.

Судді Матохнюк Д.Б. Шидловський В.Б.