Справа № 380/1035/20
Суддя: Довга Ольга Іванівна
Дата ухвалення: 2021-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2021 рокуЛьвівСправа № 380/1035/20 пров. № А/857/13187/20

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий-суддя Довга О.І.,

суддя Запотічний І.І.

суддя Матковська З.М.,

секретар судового засідання Гнатик А.З.

за участю:

представник позивача Король Р.М.

представник відповідача Терех І.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 08 вересня 2020 року (головуючий суддя Грень Н.М., м.Львів, проголошено о 10:25, повне судове рішення складено 18 вересня 2020 року ) у справі №380/1035/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправним і скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

03.02.2020 року ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся в суд першої інстанції з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (далі відповідач, ГУНП у Львівській області), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати п.1 Наказу №3 від 02.01.2020 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до працівників територіальних підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області» Головного управління Національної поліції у Львівській області про застосування до ОСОБА_1 , начальника Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області полковника поліції, дисциплінарного стягнення попередження про неповну службову відповідність.

В обґрунтування позовних вимог позивач покликався на те, що 12.01.2020 року його, як начальника Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області, полковника поліції ОСОБА_1 , ознайомлено з наказом №3 від 02.01.2020 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до працівників територіальних підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області». Відповідно до п.1 цього наказу до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність з чим ОСОБА_1 не погоджувався.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2020 року позовні вимоги задоволено повністю:

- визнано протиправним та скасовано п. 1 наказу №3 від 02.01.2020 «Про застосування дисциплінарного стягнення до працівників територіальних підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області» Головного управління Національної поліції у Львівській області про застосування до начальника Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення попередження про неповну службову відповідність.;

- стягнуто з Головного управління Національної поліції у Львівській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 , судовий збір в сумі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп.

Не погоджуючись з рішення суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, покликаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить апеляційний суд скасувати оскаржене судове рішення та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач покликався на те, що службовим розслідування, проведеним на підставі наказу ГУНП у Львівській області від 21.11.2019 року № 3519, в частині позивача, було встановлено, що причинами низької ефективності роботи щодо належного розкриття та розслідування тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень став той факт, що керівник Дрогобицького ВП, неналежно та безвідповідально віднісся до покладених на них обов`язків та завдань. Факти можливого неналежного виконання службових обов`язків начальником Дрогобицького ВП, щодо належного розкриття та розслідування кримінальних проваджень за фактами вчинення тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень, знайшли своє підтвердження та стали можливими унаслідок неналежного виконання службових обов`язків з боку начальника Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 . Відповідач зазначає, що приймаючи оскаржене рішення суд першої інстанції не досліджував причини притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, як і не врахував того, що позивач відмовився надати пояснення щодо обставин, які слугували підставами для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, що вкотре підтверджує його безвідповідальне ставлення до покладених на нього обов`язків та завдань, та відповідну необхідність накладення дисциплінарного стягнення.

У відповідь на апеляційну скаргу позивач подав відзив, в якому заперечує проти вимог апеляційної скарги. Зазначає, що за результатами службового розслідування не встановлено вчинення ним конкретних дій чи бездіяльності, що містять ознаки дисциплінарного проступку чи свідчать про невиконання ним службових обов`язків. Вважає, що апеляційна скарга ґрунтується на доводах формального характеру, які не спростовують висновки суду першої інстанції, які, на думку позивача, є обґрунтованими та вірними.

В судовому засіданні представник відповідача вимоги апеляційної скарги підтримує повністю, просить їх задовольнити.

Позивач у судовому засіданні проти вимог апеляційної скарги заперечує.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з огляду на наступне.

Як встановлено судом 11.11.2019 року до Головного управління Національної поліції у Львівській області надійшов рапорт заступника начальника ГУНП у Львівській області - начальника слідчого управління полковника поліції ОСОБА_2 щодо низької ефективності роботи упродовж десяти місяців поточного року Дрогобицького ВП, Бориславського ВП, Трускавецького ВП, Золочівського ВП, Буського ВП, Стрийського ВП, Червоноградського ВП, Сокальського ВП, Яворівського ВП, Мостиського ВП, Миколаївського ВП, Залізничного ВП, Галицького ВП щодо неналежного розкриття та розслідування кримінальних проваджень за фактами вчинення тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень.

21.11.2019 року, за фактами викладеними у рапорті наказом № 3519, призначено службове розслідування, проведення якого доручено відповідній дисциплінарній комісії.

27.11.2019 року заступником начальника управління - начальником ІВ УОАЗОРГУНП підполковником поліції Самарчуком М.В. складено Акт про відмову надати пояснення в рамках службового розслідування полковником поліції ОСОБА_1

21.12.2019 року УКЗ ГУНП у Львівській області сформовано інформаційний лист, що підтвердив діюче дисциплінарне стягнення, покладене на полковника поліції ОСОБА_1 станом на 19.12.2019 року - догана.

21.12.2019 року затверджено Висновок службового розслідування щодо низької ефективності роботи упродовж десяти місяців поточного року окремих територіальних підрозділів ГУНП у Львівській області, щодо неналежного розкриття та розслідування кримінальних проваджень за фактами вчинення тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень, викладених в рапорті заступника начальника ГУНИ у Львівській області - начальника слідчого управління полковника поліції Наталії Харченко від 11.11.2019.

02.01.2020 року, відповідно до пункту 1 наказу № 3 ГУНП у Львівській області, за порушення службової дисципліни до начальника Дрогобицького ВП полковника поліції ОСОБА_3 застосовано дисциплінарне стягнення - попередження про неповну службову відповідність.

З цим наказом позивач не погодився, відтак звернувся в суд з позовом.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції дійшов висновку, що висновок службового розслідування, окрім статистичної інформації, не містить підставних доводів та беззаперечних обґрунтувань того, що в діях позивача є дисциплінарний проступок, зокрема, порушення вказаних у наказі норм Закону та нормативно-правових актів.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з урахуванням наступного.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України «Про Національну поліцію» (далі Закон №580-VIII).

Згідно з ч.1 ст.17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

За змістом ч.1 ст.59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 №1179, (далі - Правила) під час виконання службових обов`язків поліцейський, зокрема, повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Відповідно до ч.1 та 2 ст.19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України «Про Дисциплінарний статут» затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України, відповідно до статті 11 якого за порушення службової дисципліни поліцейські, незалежно від займаної посади та спеціального звання, несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до частин першої-третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Аналіз положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України зумовлює висновок про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські, незалежно від займаної посади та спеціального звання, несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За змістом частини першої-третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Отже, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, попередження про неповну службову відповідність.

За змістом статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, яке призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань в Національній поліції України (далі - Порядок №893).

Відповідно до розділу 5 Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Пункт 4 розділу 5 Порядку №893 встановлює, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Отже, мета службового розслідування полягає в тому, щоб повно, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника НП і його ставлення до вчиненого.

Як підтверджується матеріалами справи, зокрема п.1 наказу №3 від 02.01.2020 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до працівників територіальних підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області» щодо ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення попередження про неповну службову відповідність.

За змістом оскарженого наказу позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог:

- пункту 1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію»;

- підпункту 3 п.8 розділу VI, п.4 розділу VII «Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні» затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 року №575;

- підпунктів 3, 4 п.4 розділу 4 IV «Інструкції з організації діяльності органів досудового розслідування Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 06.07.2017 року №570;

Підставою прийняття оскарженого наказу слугував висновок службового розслідування, який затверджений начальником ГУНП у Львівській області 21.12.2019 року.

Зі змісту вказаного висновку службового розслідування не встановлено вчинення позивачем конкретних дій чи бездіяльності, що містять ознаки дисциплінарного проступку чи свідчать про невиконання ним службових обов`язків. Більше того у висновку службового розслідування зазначено, що дисциплінарною комісією перевірялись 13-ть відділів поліції, щодо виявлення причин низької ефективності роботи, неналежного розкриття та розслідування тяжких та особливо тяжких кримінальних правопорушень у період січень-жовтень 2019 року. Проведене службове розслідування, ґрунтується лише на поясненнях працівників окремих працівників підрозділів поліції-об`єктів перевірки, порівняльній статистичній звітності, шляхом співставлення вказаного періоду з 2018 роком за показником кількості кримінальних проваджень по яких здійснюється досудове розслідування, кримінальних проваджень по яких прийнято рішення про закриття, кримінальних проваджень досудове розслідування по яких закінчено, скеровано до суду. Жодних зафіксованих порушень, вчинених саме позивачем, висновок не містить, а відтак, на переконання суду апеляційної інстанції, висновок службового розслідування не відображає обґрунтованості притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Апеляційний суд критично оцінює доводи апеляційної скарги та зазначає, що висновки суду першої інстанції не спростовані незалежними та допустими доказами. Покликання відповідача на те, що суд першої інстанції не дослідив причини притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності апеляційний суд вважає безпідставними з огляду на те, що такі відображені у висновку судового розслідування та проаналізовані судом у рішенні суду і такі визнані неприйнятними з огляду на їх неконкретизованість, відсутності фактів, що вказують на вчинення дисциплінарного проступку саме позивачем, та .такими, що ґрунтуються лише на статистиці. Водночас, покликання відповідача на відмову позивача надавати пояснення під час службового розслідування жодним чином не можуть бути розцінені як один з доводів вмотивованості притягнення до відповідальності.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права. При цьому доводи скарги не спростовують висновків суду першої інстанції та, на переконання апеляційного суду, є суто формальними.

Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно приписів ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України підстав для стягнення судових витрат не має.

Керуючись ст. ст. 310, 316, 321, 322, 325, 328, Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Львівській області залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 08 вересня 2020 року у справі №380/1035/20 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Головуючий суддя О. І. Довга
судді І. І. Запотічний
З. М. Матковська
Повне судове рішення складено 18 березня 2021 року.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду