Справа № 120/6840/20-а
Суддя: Вільчинський Олександр Ванадійович
Дата ухвалення: 2021-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

м. Вінниця

17 березня 2021 р. Справа № 120/6840/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Вільчинського Олександра Ванадійовича, розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи за позовом: ОСОБА_1 до Жмеринського відділу поліції Головного управління Національної поліції України у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) з адміністративним позовом до Жмеринського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області (далі - Жмеринський ВП ГУНП у Вінницькій області, відповідач) про визнання протиправним та скасування наказу.

Ухвалою суду від 23.11.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Ухвалено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, судове засідання призначено на 16.12.2020.

16.12.2020 справа знята з розгляду зв`язку з тимчасовою непрацездатністю головуючого судді. Наступне засідання призначено на 13.01.2021.

Ухвалою суду від 13.01.2021 за клопотанням позивача розгляд справи відкладено на 20.01.2021.

20.01.2021 ухвалою суду викликано за клопотанням позивача в судове засідання свідка, у зв`язку з чим іншою ухвалою, постановленою 20.01.2021 без виходу до нарадчої кімнати, в судовому засіданні оголошено перерву до 27.01.2021.

27.01.2021 від позивача до суду надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю прибуття у судове засідання за сімейними обставинами. Відповідно до ухвали від 27.01.2021 розгляд справи відкладено на 17.02.2021.

16.02.2021 від ОСОБА_1 надійшла заява про перенесення розгляду справи, що призначений на 17.02.2021, у зв`язку з хворобою, в якій зазначено про надання лікарняного листа по закінченню лікування. Ухвалою від 16.02.2021 розгляд справи відкладено на 24.02.2021, про що повідомлено сторін на свідка у справі.

У судове засідання, призначене на 24.02.2021, сторони не прибули, про дату, час, місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Разом із тим на адресу суду від представника відповідача Зварича І.М. надійшло клопотання (вх. № 9798/21) про розгляд справи за його відсутності.

ОСОБА_3 , що була викликана в якості свідка, також в судове засідання не прибула, 23.02.2021 (вх. № 9334/21) надала до суду заяву про неможливість прибуття у судове засідання через хворобу.

Причини неявки позивача у судове засідання суду невідомі. Письмових заяв чи клопотань про розгляд справи за відсутності позивача або про відкладення судового засідання із повідомленням причин неявки до суду не надходило. Також не надано доказ тимчасової непрацездатності позивача.

За правилами частини четвертої статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Визначаючись щодо наслідків неприбуття в судове засідання позивача, суд виходив з такого.

Згідно із приписами ч. 2 ст. 44 КАС України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Отже, добросовісність вимагає здійснення процесуальних прав лише з метою, з якою їх було надано.

Відповідно до частини другої статті 131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи передбачені статтею 205 КАС України, відповідно до частини п`ятої якої у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Аналогічні приписи містяться в пункті 4 частини першої статті 240 КАС України, згідно з якими суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього В аспекті наведеного суд зазначає, що у розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані не те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору.

Законодавче формулювання частини п`ятої "… якщо неявка перешкоджає розгляду справи" означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Аналогічна позиція викладена в постанові ВП ВС від 18.12.2019 у справі №9901/949/18.

Суд відповідно до частини другої статті 6 КАС України застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини наголошує, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

В рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, Європейський суд з прав людини що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Принцип юридичної визначеності, як складова частина конституційного принципу верховенства права зобов`язує позивача, цікавитися перебігом розгляду його позовної заяви в суді першої інстанції. Тривала відсутність такого інтересу з боку позивача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права. Наведене слідує з позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" (заява №3236/03).

Вирішуючи питання про наявність законних підстав для залишення позовної заяви без розгляду, суд встановив, що неприбуття позивача в судове засідання без поважних причин та без повідомлення про причини неявки є повторним, оскільки доказів поважності причин неприбуття у судове засідання, що призначені на 17.02.2021 та 24.02.2021, ним не надано. При цьому позивач належним чином повідомлений про дату проведення судового засідання, а також до суду не надходила заява позивача про розгляд справи за його відсутності. Разом з тим, судом встановлено що неявка позивача перешкоджає розгляду справи.

За таких обставин суд приходить висновку, що оскільки позивач повторно не з`явився у судове засідання без поважних причин та без повідомлення про причини неявки та від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, позов слід залишити без розгляду.

При цьому, суд звертає увагу, що згідно з частиною четвертою статті 240 КАС України особа, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 6, 9, 44, 205, 240, 243, 248 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Жмеринського відділу поліції Головного управління Національної поліції України у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Вільчинський Олександр Ванадійович