Справа № 281/686/20
Суддя: Свинченко Г. Д.
Дата ухвалення: 2021-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Лугинський районний суд Житомирської області
Справа № 281/686/20
Провадження по справі 2-а/281/1/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2021 року смт Лугини

Лугинський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Свинченко Г.Д.,

за участю:

секретаря судових засідань Островської І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській про скасування постанови № 18-Ф від 20.02.2020 щодо адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення

В С Т А Н О В И В:

16.07.2020 позивач звернулася до Лугинського районного суду Житомирської області з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській про скасування постанови № 18-Ф від 20.02.2020 щодо адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області від 20.02.2020 року №18-Ф по справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн. 00 коп. Фактичними підставами для притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП, згідно даних оспорюваної постанови, стало те, що ОСОБА_1 виконувала будівельні роботи самовільно без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт до органів Держархбудконтролю, чим порушила, п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466.

Вказане рішення суб`єкта владних повноважень про притягнення до адміністративної відповідальності позивач вважає протиправним та просить скасувати постанову № 18-Ф від 20.02.2020 щодо адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення.

Представник відповідача подав до суду відзив у якому зазначив, що будівельні роботи з реконструкції житлового будинку за рахунок прибудови та будівництво гаража були розпочаті у 2012 без повідомлення про їх початок відповідному державному органу архітектурно-будівельного контролю.

Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками, повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях подається замовником до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.

Щодо твердження позивачки про звільнення її від відповідальності за вчинене правопорушення, оскільки вона має право передбачене наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунікаційного господарства України № 158, яким затверджено Порядок проведення технічного обстеження і прийняття в експлуатацію індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд сільськогосподарського призначення, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками, збудовані на земельній ділянці відповідного цільового призначення без довільного документа на виконання будівельних робіт та прийняття в експлуатацію зазначених вище об`єктів будівництва, які будовані без довільного документа на виконання будівельних робіт, представник відповідача зазначає, що вона на момент проведення перевірки та винесення оскаржуваної постанови не зверталась до органу державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області і заявою та пакетом документів для прийняття в експлуатацію вказаних будівель згідно наказу № 158.

При цьому до власників (користувачів) земельних ділянок, які відповідно до пункту 9 розділу V «Прикінцеві положення» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» подали документи про прийняття в експлуатацію об`єктів, штрафні санкції за виконання будівельних робіт без отримання документів, що дають право на їх виконання, та за експлуатацію або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, не застосовуються.

У судове засідання представник позивача не з?явився, однак надіслав заяву в якій просить судове засідання проводити без його участі також надіслав на адресу суду додаткові пояснення, в яких вказує, щр оскаржувана постанова підлягає скасуванню, а позовні вимоги задоволенню.

У судове засідання позивач не з?явилася, однак надіслала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задоволити.

У судове засідання засідання відповідач участь свого представника не забезпечив, про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву у якій просить суд відмовити ОСОБА_1 у задоволенні адміністративного позову у повному обсязі за безпідставністю.

Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши надані по справі докази, приходить до наступного висновку.

Так, судом встановлено, що головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Житомирській області Рудніцьким І.А. було проведено позапланову перевірку вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за місцем проживання позивача за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході перевірки встановлено, що на об?єкті відбулася реконструкція індивідуального житлового будинку з прибудовою та будівництво гаража. Вказані будівельні роботи ОСОБА_1 виконані самовільно без подання повідомлення про початок виконання будівельний робіт до органів Держархбудконтролю, в результаті чого вона порушила п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затверджених постановою КМУ № 466 від 13.04.2011 та п п.1 ч.1 ст.34,36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» 17.02.2011 №3038-VI, в результаті чого головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Житомирській області Рудніцьким І.А. було винесено постанову від 20.02.2020 №18-Ф, якою ОСОБА_1 визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 96 КУпАП, та на неї накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 4250 грн. 00 коп.

11.02.2020 складено акт за результатами перевірки № 1006/7/К15/054 в якому зафіксовані виявлені порушення будівельних норм та правил (реконструкція індивідуального житлового будинку з прибудовою та будівництво гаража за адресою: АДРЕСА_1 ), протокол про адміністративне правопорушення від 11.02.2020 передбачений відповідно ч.4 ст. 96 КУпАП, припис № 20/20-к від 21.11.2018 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, яким зобов`язано позивача зупинити виконання будівельних робіт, припис № 21-20-к про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов`язано позивача усунути виявлені порушення в термін до 11.04.2020 відповідно до вимог чинного законодавства.

Відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17 лютого 2011 року (Закон №3038) до повноважень Інспекції ДАБК віднесено здійснення державного - архітектурно будівельного контролю шляхом проведення планових та позапланових перевірок об`єктів містобудування та накладення штрафів на порушників містобудівного законодавства.

Згідно п.1 ч.4 ст.41 Закону №3038 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Пунктом 3 ч.4 ст.41 Закону №3038 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Так, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (Порядок №553), визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів будівництва.

Згідно із п.9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до п.5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Так, згідно із п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п.11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, серед інших:

1) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом;

2) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно із п.16 Порядку №533 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п. 17 Порядку №533).

Відповідно до п.18 Порядку №533 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Пунктом 19 Порядку №533 визначено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Згідно із п.20 Порядку №533 протокол протягом трьох днів після його складання та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Відповідно до п.21 Порядку №533 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Згідно із п.22 Порядку №533 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Крім того, відповідальність у сфері будівництва несуть не лише суб`єкти будівництва, але і органи публічної адміністрації, на які, в першу чергу, Конституцією України покладений обов`язок діяти виключно в межах і способами, передбаченими законами України.

Так, у разі порушення органами владних повноважень передбачених законодавством обов`язків, такі неправомірні дії можуть бути оскаржені в порядку адміністративного судочинства.

Таким чином, здійснення правопорушення у сфері містобудування породжує виникнення відносин реагування, які виражаються у появі обов`язку у відповідного органу виконавчої влади, що реалізовує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю припинити таке правопорушення і накласти штраф на правопорушника.

Відповідно до положень містобудівного законодавства, будівництво вважається правомірним, якщо власник земельної ділянки чи землекористувач або інша особа одержали у встановленому містобудівельним законодавством порядку дозволи на забудову об`єкта містобудування та виконання будівельних робіт відповідно до статей 29, 30, 31, 34, 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

При цьому, під належним дозволом слід розуміти передбачений Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» дозвільний документ, що дає право виконувати підготовчі та будівельні роботи саме того об`єкту і на тій земельній ділянці, яка передана з цією метою певній особі.

Під проектом слід розуміти залежно від категорії об`єкта будівництва відповідний склад документації, визначеної ст.ст.1, 7, 8 Закону України «Про архітектурну діяльність», отриманої відповідно до ст.ст.29, 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також будівельний паспорт та технічні умови, отримані відповідно до ст.ст.27, 30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно із ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи в тому числі після направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч.4 ст.96 КУпАП, виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

При цьому, згідно зі ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Стосовно твердження позивачки про застосування до неї спрощеного порядку оформлення та введення в експлуатацію збудованих (без оформлення дозвільних документів) у період з 5 серпня 1992 року до 9 квітня 2015 року індивідуальні (садибні) житлові будинки, садові, дачні будинки «будівельної амністії», суд зазначає, що наступне.

Як вбачається з матеріалів справи позивачка на момент проведення перевірки та винесення оскаржуваної постанови не зверталася до органу державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема УДАБІ у Житомирській області, із заявою та передбаченим пакетом документів для прийняття в експлуатацію будівель (індивідуального житлового будинку з прибудовою та гаража) згідно Наказу №158.

Згідно п.7 Порядку до власників (користувачів) земельних ділянок, які відповідно до п.9 розділу V «Прикінцеві положення» ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» подали документи про прийняття в експлуатацію об`єктів, штрафні санкції за виконання будівельних робіт без отримання документів, що дають право на їх виконання, та за експлуатацію або використання об`єктів будівництва, не прийнятих експлуатацію, не застосовуються.

З огляду на вказане, штрафні санкції не застосовуються виключно до власників (користувачів) земельних ділянок, які вже подали документи про прийняття в експлуатацію об`єктів.

Посилання представника позивача - адвоката Сачка А.В. у надісланих на адресу суду письмових додаткових поясненнях, на норми ст. 38 КУпАП та його твердження щодо того, що склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 96 КУпАП є триваючим, тобто дане правопорушення розпочинається з моменту початку виконання будівельних робіт й закінчується фактичним їх виконанням є невірними та є суперечливими. Оскільки триваючим адміністративним правопорушенням є порушення, пов`язані з довготривалим, безперервним невиконанням обов`язків, передбачених правовою нормою. Тобто триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила які-небудь встановлені дії або бездіяльність, і далі перебуває в стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Триваючі правопорушення припиняються, якщо факт цих правопорушень виявлено компетентним органом при проведенні перевірок, як зокрема було виявлено головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області що виконання ОСОБА_1 будівельні роботи самовільно без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт до органів Держархбудконтролю.

Крім цього посилання представника позивача на постанови Верховного Суду від 03.07.2019 у справі №159/5666/15, у справі № 380/733/17 від 11.10.2019, у справі №296/10900/15-а від 23.12.2019, суд не віднесить до даної справи, оскільки у них врегульовані адміністративні правопорушення передбаченні іншими частинами даної статті, зокрема ч.1 ст. 96 КУпАП - порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд, ч.5 ст. 96 КУпАП - виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень та ч.6 ст. 96 КУпАП - виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2).

Таким чином, приходжу до висновку про те, що відповідачем надано належні докази правомірності прийняття ним оскаржуваної постанови, які жодним доказом не спростовані позивачем, а тому позов ОСОБА_1 не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 9, 72-76, 243, 246, 250, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській про скасування постанови № 18-Ф від 20.02.2020 щодо адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Лугинський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення буде виготовлений 18.03.2021 року.

Суддя Г.Д. Свинченко