Справа № 640/7077/21
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2021-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 березня 2021 року м. Київ №640/7077/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шейко Т.І.,

розглянувши позовну заяву в адміністративній справі

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Рейнбоу Компонентс»
доДержавної податкової служби України
провизнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії
В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Рейнбоу Компонентс» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної податкової служби України, у якому просило суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Державної податкової, служби України, яка приймає рішення про реєстрацію або відмову в такій реєстрації ПМ/РК в ЄРПН №1249803/42357044 від 09.08.2019 року, №1249065/42357044 від 08.08.2019 року, №1249061/42357044 від 09.08.2019 року, №1249801/42357044 від 09.08.2019 року, №1249063/42357044 від 08.08.2019 року. №1249800/42357044 від 09.08.2019 року, №1249064/42357044 від 08.08.2019 року, №1249062/42357044 від 08.08.2019 року, №1249066/42357044 від 08.08.2019 року, №1249802/42357044 від 09.08.2019 року, №1249060/42357044 від 08.08.2019 року, №1249804/42357044 від 09.08.2019 року про відмову у реєстрації податкових накладних №5 від 06.02.2019 року, №6 від 06.02.2019 року, №7 від 06.02.2019 року, №8 від 06.02.2019 року, №9 від 11.02.2019 року, №11 від 18.02.2019 року, №12 від 26.02.2019 року, №13 від 26 02.2019 року, №14 від 26.02.2019 року, №15 від 26.02.2019 року, №17 від 26.02.2019 року, №18 «ід 27.02.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданих Товариство з обмеженою відповідальністю «Рейнбоу Компонентс»;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних №5 під 06.02.2019 року, №6 від 06.02.2019 року. №7 від 06.02.2019 року, №8 від 06.02.2019 року, №9 від 11.02.2019 року, №11 від 18.02.2019 року, №12 від 26.02.2019 року, №13 від 26.02.2019 року, №14 від 26.02.2019 року, №15 від 26.02.2019 року, №17 від 26.02.2019 року, №18 від 27.02.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, подані Товариством з обмеженою відповідальністю «Рейнбоу Компонентс» датою їх первинного подання.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з частиною третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою, складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Абзацом 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2021 року становить 2270, 00 грн.

Таким чином, за подання даного адміністративного позову, з урахуванням дванадцяти вимог немайнового характеру, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 27240,00 грн.

Позивачем не долучено до позовної заяви документа на підтвердження сплати судового збору у встановленому законом розмірі.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до абзацу першого частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, частиною четвертою вказаної статті визначено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Матеріалами позовної заяви встановлено, що спірні рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1249803/42357044 від 09.08.2019 року, №1249065/42357044 від 08.08.2019 року, №1249061/42357044 від 09.08.2019 року, №1249801/42357044 від 09.08.2019 року, №1249063/42357044 від 08.08.2019 року. №1249800/42357044 від 09.08.2019 року, №1249064/42357044 від 08.08.2019 року, №1249062/42357044 від 08.08.2019 року, №1249066/42357044 від 08.08.2019 року, №1249802/42357044 від 09.08.2019 року, №1249060/42357044 від 08.08.2019 року, №1249804/42357044 від 09.08.2019 року були оскаржені позивачем в адміністративному порядку до ДПС України.

За результатами розгляду скарг, 23 серпня 2019 року ДПС України були прийняті відповідні рішення, якими скарги залишено без задоволення, а рішення ГУ ДПС у м. Києві - без змін.

Разом з тим, з позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва позивач звернувся 16 березня 2021 року.

Таким чином, вимоги позивача про визнання протиправними та скасування рішень про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1249803/42357044 від 09.08.2019 року, №1249065/42357044 від 08.08.2019 року, №1249061/42357044 від 09.08.2019 року, №1249801/42357044 від 09.08.2019 року, №1249063/42357044 від 08.08.2019 року. №1249800/42357044 від 09.08.2019 року, №1249064/42357044 від 08.08.2019 року, №1249062/42357044 від 08.08.2019 року, №1249066/42357044 від 08.08.2019 року, №1249802/42357044 від 09.08.2019 року, №1249060/42357044 від 08.08.2019 року, №1249804/42357044 від 09.08.2019 року, а також вимоги зобов`язального характеру, пред`явлені до суду з пропуском встановленого строку звернення.

Відповідно до частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем не було додано до позовної заяви вказаної заяви.

Також, згідно частини першої та четвертої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Вимоги до оформлення письмових доказів визначені в статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Згідно з частиною п`ятою статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до підпункту 4.1 пункту 4 та підпункту 5.27 пункту 5 ДСТУ відмітка про засвідчення копії документа оформляється шляхом проставляння на копії документа «Згідно з оригіналом», зазначення назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, а також дати засвідчення копії.

Надані додатки для відповідача до позовної заяви не засвідчені належним чином, зокрема, відповідно до Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003 Національного стандарту України, Державної уніфікованої системи документації, які затверджені наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 року №55 (далі - ДСТУ).

В той же час, згідно з пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позивачем зазначено в якості відповідача Державну податкову службу України, в той же час оскаржувані рішення прийняті Головним управління Державної податкової служби у м. Києві.

Більше того, даний факт підтверджується наступним.

Так, 22 березня 2018 року набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладеної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладеної/розрахунку в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пунктами 18-20 Порядку передбачено, що письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).

Зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладеної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Таким чином, рішення щодо реєстрації/відмови у реєстрації податкових накладних приймаються комісіями відповідних органів ДФС (головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) за умови дотримання критерію, передбаченого п. 23 Порядку.

При цьому, п.п. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України передбачено, що Єдиний реєстр податкових накладних-реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Наведені законодавчі приписи визначають суб`єктний склад осіб, які можуть бути відповідачами у справах щодо оскарження протиправної відмови у реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме: Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників ДФС - в частині оскарження рішення комісії, яка приймає рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування; Державна фіскальна служба в частині зобов`язання зареєструвати податкову накладну в ЄРПН, у випадку визнання протиправним та скасування рішень ГУ ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС.

А тому, позивачу необхідно уточнити позовні вимоги та відповідачів.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказаній недоліки позивач може усунути шляхом подання до суду:

- документа про сплату судового збору у розмірі 27240,00 грн;

- надання суду засвідчених у встановленому законом порядку копій документів, що додаються до позовної заяви з урахуванням вимог, зазначених в ухвалі;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

- уточненої позовної заяви, з урахуванням висновків, викладених у даній ухвалі, щодо позовних вимог.

Керуючись статтями 5, 160, 161, 169, 248, Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Рейнбоу Компонентс» залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Т.І. Шейко