Справа № 320/5810/19
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2021-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2021 року м. Київ справа № 320/5810/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панової Г.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у

Київській області

до Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків «Зоря» та гуртожитку «Салют»

про застосування заходів реагування,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулося Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (далі по тексту - позивач, ГУ ДСНС у Київській області) з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків «Зоря» та гуртожитку «Салют» (далі по тексту - відповідач, ОСББ «Зоря» та гуртожитку «Салют») про застосування заходів реагування, в якому просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків «Зоря» та гуртожитку «Салют» () за адресою: Київська область, АДРЕСА_1, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 16.09.2019 № 866.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що на підставі доповідної записки начальника Білоцерківського РВ ГУ ДСНС України в Київській області та наказу ГУ ДСНС України у Київській області від 10.09.2019 №84/4588, було проведено позапланову перевірку виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків « Зоря » та гуртожитку «Салют» за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході проведення вказаної перевірки відповідача було встановлено ряд порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, які перебувають на об`єкті, що, у свою чергу, є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків «Зоря» та гуртожитку «Салют» () за адресою: Київська область, АДРЕСА_1.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.10.2019 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні із повідомленням сторін.

Крім того, судом запропоновано відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву.

Відповідач позов не визнав подав до суду відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що зупинити експлуатацію об`єкту, будівлі АДРЕСА_1 , неможливо, оскільки це вплине на конституційне право власників на користування, володіння та розпорядження своїм майном, а мешканців гуртожитку « Салют » позбавить їхнього користування. Додатково відповідач вказав, що в будівлі АДРЕСА_1 , розміщено та зареєстровано квартиру АДРЕСА_2 , яка належить ОСОБА_1 , відповідно до Договору Дарування від 06.06.2008 року, квартиру АДРЕСА_3 , яка належить згідно Свідоцтва про право власності від 17.04.2006 року ОСОБА_2 , квартиру АДРЕСА_4 , яка належить згідно Договору купівлі-продажу квартири від 25.05.2017 року ОСОБА_3 . Відповідно до інформаційної довідки з Реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків «Зоря» та гуртожитку «Салют», відомості відсутні.

Крім того, відповідач звертав увагу суду, що у посвідченні на проведення заходу державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 10.09.2019 року за № 8562, зазначений перелік питань, який є предметом здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) та необхідність яких стала підставою для його проведення. На думку відповідача такі порушення, як не виконано монтаж установки протипожежного захисту (сигналізації) в зерноскладах, цехах 4,5, гаражах, електроцеху взагалі не стосуються діяльності ОСББ «Зоря» та гуртожитку «Салют», оскільки означену діяльність ОСББ не проводило і не проводить та є неприбутковою організацією.

Адміністрація ОСББ «Зоря» та гуртожитку «Салют» вказала що вживає заходів щодо усунення порушень чинного законодавства визначених у Акті № 866 від 16.09.2019 року Білоцерківським районним відділом ГУ ДСНС України у Київській області. Зазначили, що наказом по ОСББ «Зоря» та гуртожитку «Салют» за № 19 від 23.09.2019 року про зобов`язання та створення комісії щодо усунення порушень вимог законодавства визначених в означеному Акті було зобов`язано, терміново, відповідальну за протипожежний стан завідувача гуртожитку ОСОБА_4 провести заходи щодо усунення порушень вимог законодавства та було створено комісію по перевірці заходів, щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства визначених у Акті № 866 від 16.09.2019 року Білоцерківським районним відділом ГУ ДСНС України у Київській області.

Відповідач повідомив, що значна частина виявлених порушень усунена, а інші у процесі усунення, відтак, просить у задоволенні позову ГУ ДСНС у Київській області відмовити повністю.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.11.2019 суд оголосив у судовому засіданні перерву до 20.12.2019.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.12.2019 суд відклав судове засідання на 27.01.2020.

У судове засідання, призначене у справі на 27.01.2020 сторони не з`явились, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду справи.

Суд зазначає, що 27.01.2020 на адресу суду надійшло клопотання позивача про здійснення подальшого розгляду справи в порядку письмового провадження.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.01.2020 суд ухвалив подальший розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов таких висновків.

Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків «Зоря» та гуртожитку «Салют» (ідентифікаційний код 26246750; місцезнаходження: 09100, Київська область, АДРЕСА_1) зареєстровано в якості об`єднання співвласників багатоквартирних будинків 29.08.2002, Дата запису: 24.09.2012 Номер запису: 1004519, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

У період з 13.09.2019 по 16.09.2019, на підставі наказу від 10.09.2019 №944 «Про проведення позапланових перевірок», посвідчення про проведення заходу державного нагляду (контролю) від 10.09.2019 № 8562 посадовими особами Білоцерківського РВ ГУ ДСНС України у Київській області проведено позапланову перевірку щодо додержання суб`єктом господарювання Об`єднанням співвласників багатоквартирних будинків «Зоря» та гуртожиток «Салют»», що розташоване за адресою: Київська область, АДРЕСА_1 вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, про що складено акт від 16.09.2019 №866 (далі по тексту - акт перевірки №866).

Зі змісту вказаного акта вбачається, що в ході перевірки були виявлені 19 порушень Об`єднанням співвласників багатоквартирних будинків «Зоря» та гуртожиток «Салют» законодавчих та нормативно-правових актів у сфері техногенної та пожежної безпеки, що стало підставою для звернення позивача до суду з вимогами про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків «Зоря» та гуртожитку «Салют».

Як убачається зі змісту зазначеного акта, за результатами проведення заходу встановлено факти порушень відповідачем вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

1) Не проведено ремонт змонтованої системи протипожежного захисту у будівлі об`єкту, забезпечивши її справний стан (п. 1.1, п.1.4 глава 1, розділ V НАПБ А.01.001 -2014);

2) Не забезпечено об`єкт системою оповіщення, про пожежу (пункт 1.1, п. 1.4, глава 1, розділ V НАПБ А.01.001- 2014);

3) Не встановлено на об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) протипожежний режим (п. 3, розділ ІІ НАПБ А.01.001-2014);

4) Вогнегасники не встановлено на вертикальні конструкції на висоті не більше 1.5 метра від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника (п. 3.10, глава 3, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

5) Допускається захаращення сторонніми предметами підвальне приміщення (п. 2.12, глава 2, розділ III НАПБ А.01.001-2014);

6) Не заборонено захаращення та закладання приямків віконних прорізів підвальних поверхів (п. 2.13, глава 2, розділ III НАПБ А.01.001-2014);

7) Сходові клітки, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечено евакуаційним освітленням (п. 2.31, глава 2, розділ III НАПБ А.01.001-2014);

8) Будівлю не захищено зовнішніми установками від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (п. 1.21, глава 1, розділ IV НАПБ А.01.001-2014);

9) Пожежні кран-комплекти розташовані на шляхах евакуації та підвальному

поверсі не забезпечено пожежними рукавами однакового з ним діаметра та

стволом, а також важелем для полегшення відкривання вентиля (п. 2.2, глава

2, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

10) Пожежний кран-комплект у підвальному поверсі не розміщено у вбудованій

або навісній шафці, яка має отвори для провітрювання, і пристосована для опломбування та візуального огляду її без розкривання ( п. 2.2, глава 2, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

11) Не проводиться технічне обслуговування - перевірку на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування пожежних кран-комплектів розташованих у будівлі об`єкту на кожному поверсі (терміном не рідше одного разу на рік) ( пункт 2.2, глава 2, розділ V НАПБ А.01.001-2014);

12) Черговий персонал, а також мешканців об`єкту не забезпечено засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування під час пожежі ( пункт 5.6, глава 5, розділ VІ НАПБ А.01.001-2014);

13) Не проведено заміри опору ізоляції електромережі приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (п. 1.20, глава 1, розділ IV НАПБ А.01.001-2014);

14)Приміщення об`єкту не забезпечено в повній мірі первинними засобами пожежогасіння (пункт 3.6, глава 1,розділ V, НАПБ А.01.001-2014);

15) Не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії (пункт 3 частини першої статті 20 КЦЗУ);

16) Не організовано евакуаційні заходи щодо працівників та майна під час виникнення надзвичайних ситуацій (пункт 4 частини першої статті 20 КЦЗУ);

17) Не здійснено навчання керівного складу, з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки (пункт 8 частини першої статті 20 КЦЗУ);

18) Не проведено об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту (пункт 11 частини першої статті 20 КЦЗУ);

19) Не оброблено дерев`яні елементи горищного покриття будівлі - засобами вогнезахисту, які забезпечують І групи вогнезахисної ефективності (пункт 2.5, глава 2,розділ III НАПБ А.01.001-2014).

Примірник вказаного акта перевірки було отримано завідуючою гуртожитком Бондаренко Н.М., про що свідчить підпис уповноваженої особи відповідача.

Через існування небезпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до адміністративного суду з позовом про застосування до відповідача заходів реагування у вигляді повної зупинки експлуатації належного відповідачу об`єкта до повного усунення виявлених під час перевірки порушень.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі-Закон №877).

Частиною першою статті 1 Закону №877 встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини шостої статті 7 Закону №877 за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Згідно з частиною сьомою статті 7 Закону №877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, регулюються Кодексом цивільного захисту України №5403 від 02.10.2012.

Відповідно до частин першої та другої статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (ст. 66 КЦЗ України).

Згідно з частиною першою статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України закріплено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Таким чином, захід реагування у вигляді повного зупинення роботи будівлі Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків «Зоря» та гуртожитку «Салют» до повного усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту є заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Аналізуючи наведені норми, суд дійшов висновку, що Кодексом цивільного захисту України передбачено наявність загрози життю та здоров`ю людей внаслідок порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства з питань техногенної, пожежної безпеки, в якості підстави для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

Суд звертає увагу, що визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, є оціночним. Водночас, на переконання суду, всі порушення протипожежних норм в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Судом встановлено, що у період з 05.02.2020 по 06.02.2020, на підставі Наказу ГУ ДСНС у Київській області від 01.02.2020 № 132 «Про проведення позапланової перевірки», посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 04.02.2020 №1118 виданого ГУ ДСНС у Київській області на проведення позапланової перевірки гуртожитку Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків «Зоря» та гуртожиток «Салют», розташованого за адресою: Київська область, АДРЕСА_1 , посадовими особами Білоцерківського РВ ГУ ДСНС у Київській області було проведено позапланову перевірку щодо усунення порушень зазначених в акті складеному за результатами проведеної позапланової перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 25.11.2019 №1011.

За результатами вказаної перевірки посадовими особами ГУ ДСНС України у Київській області складено акт від 06.02.2020 №94, яким встановлено неусуненими 3 порушення Об`єднанням співвласників багатоквартирних будинків «Зоря» та гуртожиток «Салют» законодавчих та нормативно-правових актів у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Так, зокрема в Акті від 06.02.2020 № 94 зафіксовано наступні порушення:

- не проведено ремонт змонтованої системи протипожежного захисту у будівлі об`єкту, забезпечивши її справний стан, чим порушено пункт 1.1, п. 1.4, глава 1, розділ V ППБУ;

- не забезпечено об`єкт системою оповіщення про пожежу, чим порушено пункт 1.1, пункт 1.4, глави 1, розділу V ППБУ;

- не перевірено зовнішні установки від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, чим порушено пункт 1.21, глави 1, розділу ІV ППБУ.

Суд звертає увагу на те, що у даному випадку неусунені відповідачем порушення, зазначені в акті перевірки від 06.02.2020 №94 самі по собі не створюють безпосереднього ризику виникнення і розвитку пожежі та можуть створювати небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.

Верховний Суд у постанові від 26.02.2020 у справі №826/7073/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 87839157) дійшов висновку про те, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень (об`єктів) якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.

Відповідно до пунктів 1, 2 Розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417 (далі - Правила №1417), ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд (далі - об`єкт).

Ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Згідно з пунктом 1.1, п.1.4 глави 1 розділу V Правил №1417. порушення яких відображено позивачем в акті усі системи протипожежного захисту (далі - СПЗ) мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах.

1.4. Підтримання експлуатаційної придатності СПЗ повинно проводитися відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".

Пунктом 6.1 розділу VI ДБН В.2.5-56:2014, затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України» від 13.11.2014 №312, визначено, що системи протипожежного захисту поділяються на: а) системи пожежної сигналізації; б) автоматичні системи пожежогасіння; в) автономні системи пожежогасіння локального застосування; г) системи оповіщування про пожежу та управління евакуюванням людей; д) системи протидимного захисту; е) системи централізованого пожежного спостерігання; ж) системи диспетчиризації СПЗ.

Згідно з пунктом 7.1 розділу VII ДБН В.2.5-56:2014 системи пожежної сигналізації призначені для раннього виявлення пожежі та подавання сигналу тривоги для вжиття необхідних заходів (наприклад: евакуювання людей, виклик пожежно-рятувальних підрозділів, запуск протидимних систем пожежогасіння, здійснення управління протипожежними клапанами, дверима, воротами та завісами (екранами), відключенням або блокуванням (розблокуванням) інших інженерних систем та устатковання при сигналі «пожежа» тощо).

Відповідно до підпункту 7.2.1 пункту 7.1 розділу VII ДБН В.2.5-56:2014 системи пожежної сигналізації повинні: а) виявляти ознаки пожежі на ранній стадії; б) передавати тривожні сповіщення до пристроїв передавання пожежної тривоги та попередження про несправність; в) формувати сигнали управління для систем протипожежного захисту та іншого інженерного обладнання, що задіяне при пожежі; г) сигналізувати про виявлену несправність, яка може негативно впливати на нормальну роботу СПС.

Системи пожежної сигналізації не повинні: а) підпадати під несприятливий вплив інших систем незалежно від того, з`єднані вони з ними чи ні; б) виходити з ладу (частково або повністю) через вплив на них вогню або явища, для виявлення якого вони призначені, до того, як вогонь чи це явище було виявлено; в) реагувати на інші явища, не пов`язані з виявленням пожежі (підпункт 7.2.3 пункту 7.1 розділу VII ДБН В.2.5-56:2014).

Відповідно до пункту 1.21 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 загальні вимоги пожежної безпеки до інженерного обладнання передбачають захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».

Суд наголошує, що поняття «загрози життю та здоров`ю» є оціночним. Однак, вказане не спростовує необхідність дослідження судами доказів, якими обґрунтовується їх наявність, та зважаючи, що такі позови розглядаються за позовними заявами суб`єктів владних повноважень, суди не повинні обмежуватися тільки даними актів перевірок. Достовірність інформації про зафіксовані в них порушення має бути перевірена судами шляхом зібрання відповідних доказів, а застосування судом обраного заходу реагування обґрунтовуватися з дотриманням всіх принципів адміністративного судочинства.

Суд зазначає, що пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, а й при наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі.

Проте, суд наголошує на тому, що не проведення ремонту змонтованої системи протипожежного захисту у будівлі об`єкту, забезпечивши її справний стан та не забезпечення об`єкту системою оповіщення про пожежу створює реальну загрозу пізнього виявлення пожежі, у зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, не відбудеться оповіщення людей, які перебувають у приміщеннях, у зв`язку з чим продукти горіння та чадний газ унеможливить своєчасну та безпечну евакуацію з приміщень та може призвести до отруєння людей, що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.

Зазначені вище порушення протипожежних норм у їх сукупності створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, гарантованого рівня безпеки, оскільки такі порушення впливають на забезпечення безпеки роботи об`єкта та обслуговуючого персоналу у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту; на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі чи аварії; самій ліквідації пожежі, аварії, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків; евакуації людей та їх захисту від наслідків пожежі, аварії, надзвичайної ситуації.

Суд зауважує, що Верховний Суд у п. 28 постанови від 10.10.2019 у справі № 320/5849/18 зазначив, що наявність порушення вимог протипожежної безпеки не вважається усунутим лише за умови розгляду можливості щодо такого усунення.

Аналогічна правова позиція викладена в пунктах 33-35 постанови Верховного Суду від 17.10.2019 у справі № 826/7292/18.

У п. 31 постанови Верховного Суду від 07.10.2019 у справі № 815/140/18 зазначено, що відсутність протипожежної сигналізації є істотним порушенням, що впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та може спричинити загрозу життю і здоров`ю людей та унеможливить її ефективну ліквідацію та рятування людей.

Отже, порушення є суттєвим та потребує усунення, оскільки може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій, не дозволить у випадку виникнення пожежі вчасно її ліквідувати, призведе до стрімкого розвитку та може потенційно загрожувати життю та здоров`ю людей.

Суд наголошує на тому, що не усунені відповідачем порушення є істотним порушеннями, що впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації чи пожежі та може спричинити загрозу життю і здоров`ю людей, а також неможливістю її ефективної ліквідації та рятуванню людей.

Разом з тим, суд зауважує, що станом на час розгляду справи відповідачем не надано до суду доказів усунення всіх порушень, зазначених в акті за результатами перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, а відтак не спростовано доводи позивача про наявність загрози життю та/або здоров`ю людей внаслідок порушення вимог пожежної безпеки.

Таким чином, характер суспільної небезпечності встановлених та не усунених на час прийняття рішення у справі під час перевірки відповідача порушеннь, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоров`ю людей є обґрунтованими та беззаперечними.

Крім того, суд відхиляє доводи відповідача стосовно того, що у разі застосування заходів реагування до ОСББ «Зоря» та гуртожитку «Салют» буде порушене конституційне право власників на користування, володіння та розпорядження своїм майном, оскільки як вбачається зі статуту об`єднання «Зоря» співвласників багатоквартирних будинків та гуртожитку «Салют», затвердженого установчими зборами співвласників протоколи №1,2,3,4 та зареєстрованого Білоцерківською міською радою народних депутатів 29.08.2002 за № 274 Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків «Зоря» та гуртожитку «Салют» об`єднання співвласників багатоквартирних будинків та гуртожитку «Салют», «Зоря» (надалі об`єднання) створюється на підставі Положення про порядок організації та діяльності об`єднань, що створюється власниками для управління, утримання і використання майна житлових будинків, яке перебуває у загальному користуванні, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 31 липня 1995р. № 588 (надалі ~ Положення).

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку створено виключно для обслуговування, ремонту і реконструкції жилого будинку та утримання прибудинкової території за Кошти членів об`єднання і за рахунок доходів від господарської діяльності, отриманих і використаних об`єднанням відповідно до мети його діяльності.

Об`єднання є господарською організацією і юридичною особою, має рахунок в установах банків, печатку з власним найменуванням, штамп та інші необхідні реквізити. Об`єднання, набуває прав юридичної особи з дня його державної реєстрації.

Об`єднання відповідає за своїми зобов`язаннями коштами і майном об`єднання, від свого імені набуває майнові та немайнові права та зобов`язання, виступає позивачем та відповідачем у суді, господарському суді.

Відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» цей Закон визначає правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку. Згідно визначення, наданого у статті 1 вказаного Закону співвласники багатоквартирного будинку (далі - співвласники) - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» співвласник, в тому числі зобов`язаний забезпечувати збереження приміщень, брати участь у проведенні їх реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення; дотримуватися вимог правил утримання житлового будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм;

Пунктом 1,4 частини першої статті 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» від 14.05.2015 № 417-VIII обумовлено, що співвласники зобов`язані забезпечувати належне утримання та належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку; додержуватися вимог правил утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм.

З урахування вищевикладеного та беручи до уваги реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, спричинену виявленими та не усунутими відповідачем порушеннями пожежної безпеки, а також з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров`ю людей, суд дійшов висновку про існування підстав для вжиття заходів державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення експлуатації (роботи) будівлі Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків «Зоря» та гуртожитку «Салют» () за адресою: Київська область, АДРЕСА_1.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявленого порушення.

Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення відповідачем виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Враховуючи вказане, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до частини другої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки відповідні витрат, пов`язані із залученням свідків та проведенням судових експертиз, позивачем понесені не були, судові витрати у вигляді судового збору стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків «Зоря» та гуртожитку «Салют» (; місцезнаходження: Україна, 09100, Київська обл., місто Біла Церква, вул. Ярослава Мудрого, будинок 53/1) за адресою: Київська область, АДРЕСА_1, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 16.09.2019 № 866.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного судупротягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Панова Г. В.