Справа № 640/5976/19
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2021-03-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 березня 2021 року м. Київ № 640/5976/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Келеберди В.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест»

до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного

контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради

(Київської міської державної адміністрації),

третя особа без

самостійних вимог на - Державна архітектурно-будівельна інспекція України,

предмет спору

про скасування акту, протоколів, припису та постанов, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - відповідач, Департамент ДАБІ) з вимогами про скасування Акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 11 лютого 2019 року; протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22 лютого 2019 року; припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22 лютого 2019 року; постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №26/073-1963 та №27/19/073-1962 від 28 лютого 2019 року.

Позов обґрунтовано тим, що відповідачем протиправно призначено повторну позапланову перевірку на підставі наказу (розпорядження) Департаменту ДАБІ від 08 лютого 2019 року №120, не дивлячись на те, що первинна перевірка оскаржена та визнана протиправною в рамках розгляду судової справи №640/2911/19. Окрім того, позивач стверджує, що під час перевірки відповідачем перевищено повноваження щодо перевірки об`єкту будівництва V категорії складності, оскільки проведення такої перевірки належить до повноважень центрального органу виконавчої влади - Державній архітектурно-будівельній інспекції України.

Також позивач зауважує, що у направленні на проведення перевірки не зазначено низки питань, що підлягають перевірці, зокрема інформації щодо типу заходу та строків здійснення перевірки Також, під час проведення повторної позапланової перевірки у уповноваженої особи ОСОБА_1 був відсутній оригінал направлення від 11.02.2019 року, проте, він був допущений на об`єкт для проведення перевірки.

Також позивач зазначає, що оскаржувані протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також постанова про накладення штрафу не відображають суті подій, ґрунтуються на «сфальшованому» Акті від 28.01.2019 року, а така підстава, як ненадання документів взагалі не передбачена законодавством.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 травня 2019 року, після усунення позивачем недоліків позовної заяви відповідно до ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 квітня 2019 року, відкрито провадження у даній справі №640/5976/19, визначено здійснювати розгляд справи суддею одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву та усі наявні докази.

Відповідачем 31 травня 2019 року до суду подано відзив на позовну заяву, з якого вбачаються заперечення проти доводів позивача, зазначається, що до Департаменту ДАБІ надійшло звернення громадської організації «Забудовам Ні» від 29 грудня 2018 року №1, у якому ГО просила провести перевірку на предмет дотримання ТОВ «Петрохолдинг-Інвест» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт, а саме: реконструкції в частині груп приміщень №72 площею 1 605,2 кв.м., що знаходиться в Солом`янському районі м. Києва по вул. Борщагівській, 154, яка є частиною об`єкту, що прийнятий в експлуатацію у 2011 році та віднесений до V категорії складності об`єкту в цілому, а не лише його частини.

Отже, на підставі звернення громадської організації проведено позапланову перевірку, проте, Товариством відмовлено у допуску посадових осіб органу ДАБІ до проведення перевірки та у наданні документів, у зв`язку з чим відповідачем складено Акт від 28 січня 2019 року, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28 січня 2019 року та видано припис про усунення порушень від 28 січня 2019 року. Надалі, за результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності Департаментом ДАБІ прийнято постанову від 07 лютого 2019 року №5/19-073-1231, якою на ТОВ «Петрохолдинг-Інвест» накладено штраф у розмірі 57 630,00 грн.

У подальшому, з метою виконання вимог припису від 28 січня 2019 року Департаментом ДАБІ видано наказ від 08 лютого 2019 року №120 «Про проведення позапланової перевірки», на підставі якого видано направлення для проведення перевірки, проте позивачем відмовлено у допущенні посадових осіб на об`єкт перевірки, у зв`язку з чим видано Акт від 11 лютого 2019 року та викликано наряд поліції. На підставі Акту про недопущення посадових осіб органу ДАБІ на об`єкт будівництва, протоколу від 22 лютого 2019 року, видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22 лютого 2019 року.

За результатами розгляду справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, Департаментом прийнято постанову від 28 лютого 2019 року №26/19/073-1963, якою на позивача накладено штрафу сумі 115 260,00 грн., а також прийнято постанову від 28 лютого 2019 року №27/19/073-1962, якою на позивача накладено штраф 28 815,00 грн.

Оскаржувані документи відповідач вважає правомірними, виданими на підставі норм чинного законодавства, а позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню.

У свою чергу позивачем 07 червня 2019 року подано заяву про збільшення позовних вимог, у якій викладено первинний обсяг позовних вимог, проте уточнюється, що помилково не подано до додатків оскаржуваний Акт про недопущення посадових осіб Департаменту ДАБІ на об`єкт будівництва від 11 лютого 2019 року.

Також позивачем 27 червня 2019 року подані додаткові пояснення у справі з додаванням судових рішень у справі №640/2911/19.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 червня 2019 року відмовлено директору ТОВ «Петрохолдинг-Інвест» у задоволенні клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження з викликом сторін.

Згідно з частиною третьою статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Враховуючи викладене, суд закінчує розгляд даної справи ухваленням рішення за правилами Кодексу адміністративного судочинства України.

Оцінивши наявні у справі документи і матеріали, належність, допустимість кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок наявних в матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, судом встановлено наступне.

До Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 04 січня 2019 року надійшла заява Громадської організації «Забудовам НІ» про перевірку вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності України в Солом`янському районі міста Києва по вулиці Борщагівська, 154 в частині проведення реконструкції групи приміщень №72.

На підставі зазначеного звернення громадської організації наказом директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14 січня 2019 року №36 призначено проведення позапланової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест» на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час реконструкції групи приміщень №72 на вулиці Борщагівській, 154 у Солом`янському районі міста Києва.

Відповідно до направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 14 січня 2019 року б/н для здійснення позапланової перевірки реконструкції групи приміщень №72 на вулиці Борщагівській, 154 у Солом`янському районі міста Києва направлено уповноважених осіб Департаменту ДАБІ.

В результаті виходу на об`єкт уповноважених осіб складено Акт від 28 січня 2019 року про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, яким зафіксовано факт не допуску на об`єкт - Реконструкція групи приміщень №72 на вулиці Борщагівській, 154 у Солом`янському районі міста Києва, у зв`язку з чим у той же день складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким ТОВ «Петрохолдинг-Інвест» зобов`язано усунути виявлені порушення до 11 лютого 2019 року, а саме: забезпечити доступ 11 лютого 2019 року об 11:00 годині посадових осіб органу ДАБІ на об`єкт будівництва: реконструкція групи приміщень №72 на вулиці Борщагівській, 154 у Солом`янському районі міста Києва.

Також, 28 січня 2019 року головним державним інспектором інспекційного відділу №1 Управління контролю за будівництвом складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та у подальшому за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності Департаментом ДАБІ прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 07 лютого 2019 року №5/19/073-1231, якою за порушення пункту 1 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №533 (далі - Порядок №533), ТОВ «Петрохолдинг-Інвест» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф в сумі 57 630 грн.

Не погодившись із зазначеними Актом від 28 січня 2019 року, приписом, протоколом та постановою, позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва із відповідним адміністративним позовом, розглянувши який, судом винесено рішення від 14 травня 2019 року у справі №640/2911/19 за позовом ТОВ «Петрохолдинг-Інвест» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа - Державна архітектурно-будівельна інспекція України про визнання протиправними дій, скасування акту, протоколу, припису, постанови, відповідно до якого визнано протиправним проведення позапланової перевірки на підставі наказу (розпорядження) Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14 січня 2019 року № 36 та направлення від 14 січня 2019 року б/н; скасовано акт Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про не допущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на неї функцій від 28 січня 2019 року; скасовано протокол Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28 січня 2019 року; скасовано припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 28 січня 2019 року; скасовано постанову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про накладення штрафу від 07 лютого 2019 року №5/19/073-1231; визнано протиправним проведення позапланової перевірки на підставі наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08 лютого 2019 року №120 та направлення від 11 лютого 2019 року б/н.

Зазначене рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 травня 2019 року у справі №640/2911/19 залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 16 вересня 2019 року, та набрало законної сили.

Разом з тим, у даній справі судом розглядаються та оцінюються обставини, які відбулися під час повторної позапланової перевірки на підставі наказу (розпорядження) Департаменту ДАБІ від 08 лютого 2019 року №120, тобто судом враховуються лише ті обставини, які виникли та були відомі станом на момент виникнення спірних правовідносин між учасниками справи.

Як вбачається з матеріалів справи №640/5976/19, наказ Департаменту ДАБІ від 08 лютого 2019 року №120 «Про проведення позапланової перевірки» видано з метою виконання вимог припису від 28 січня 2019 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 28 січня 2019 року, підтверджується також преамбулою наказу Департаменту ДАБІ від 08 лютого 2019 року №120 та не заперечується відповідачем.

З аналізу положень статті 41 Закону України від 17 лютого 2011 року №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553), вбачається, що сукупність заходів, які здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Отже, за загальним правилом перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва. А виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва у зв`язку з чим, такі перевірки можуть стосуватися й збудованого об`єкту.

Судом встановлено, що у Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутні відомості щодо видачі/реєстрації органами державного архітектурно-будівельного контролю документів, які дають право на виконання підготовчих або будівельних робіт за адресою вулиця Борщагівська, 154 у Солом`янському районі міста Києва.

Згідно з підпунктами 7 та 8 статті 7 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) повноваження щодо перевірки об`єктів будівництва V категорії складності належать виключно центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, тобто Державній архітектурно-будівельній інспекції України.

Аналогічні норми містяться в абз.3 частини другої статті 2446 КУпАП.

Відповідно до Акту готовності об`єкта до експлуатації №2/1 від 14 вересня 2011 року об`єкт перевірки - Будівництво та реконструкція «Громадського центру з гостьовою автостоянкою по вул. Борщагівській, 154 у Солом`янському районі м. Києва відноситься до V категорії складності.

Відповідно до положень абз.2 та 9 статті 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», основними принципами державного нагляду (контролю) є дотримання підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади; неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання».

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю) (абз.7 частини четвертої статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Згідно з положеннями частини 6 статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням з замовником будівництва.

У даному випадку Замовник об`єкта будівництва - ПП «ВКФ «МАВА», Генпроектувальник - ТОВ «Аспера Проект. Відповідно до додатку «А» таблиці «А1», ДСТУ-НБ В.1.2-16:2013 визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності відносяться до значного (СС3) класу наслідків (відповідальності).

Виходячи з наведеного, враховуючи ті обставини, що об`єкт перевірки - Будівництво та реконструкція «Громадського центру з гостьовою автостоянкою по вул. Борщагівській, 154 у Солом`янському районі м. Києва відноситься до V категорії складності, суд приходить до висновку, що повноваження щодо здійснення перевірки на зазначеному об`єкті належать виключно Державній архітектурно-будівельній інспекції України, тому відповідач - Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), призначаючи проведення повторної перевірки зазначеного об`єкту, діяв з перевищенням своїх повноважень.

Окрім того, судом встановлено, що згідно з Актом готовності об`єкта до експлуатації №2/1 від 14.09.2011 р. та Сертифікатом серії КВ №5 від 20.09.2011 р., ТРЦ «Мармелад» по вул. Борщагівській, 154 в м. Києві переданий в експлуатацію, при цьому забудовником об`єкту є Приватне підприємство «Виробничо-комерційна фірма «МАВА».

Порядком №533 визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів, правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 9 Порядку №533 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують, або збудували об`єкт будівництва.

Виходячи з наведеного, суб`єктом містобудування у даному випадку є забудовник об`єкту будівництва - ПП «ВКФ «МАВА», а сама перевірка мала б бути проведена на стадії будівництва, а не через вісім років після здачі об`єкту в експлуатацію.

Суд вважає за можливе зазначити також, що за висновками судів першої та апеляційної інстанцій, викладеними у рішенні від 14 травня 2019 року та у постанові від 16 вересня 2019 року у справі № 640/2911/19, припис відповідача від 28 січня 2019 року не відповідає вимогам чинного законодавства (передував призначенню позапланової повторної перевірки у даній справі №640/5876/19, оскільки відповідно до пункту 3 частини третьої статті 41 Закону України від 17 лютого 2011 року №3038-VI, яка містить чіткий перелік підстав для обов`язкового виконання припису, не передбачено вимоги щодо допуску посадових осіб Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на певний об`єкт. При цьому судами зазначено, що оскільки об`єкт «Будівництво та реконструкція громадського центру з гостьовою автостоянкою на вулиці Борщагівській, 154 у Солом`янському районі міста Києва» має V категорію складності (СС3), а відповідач відповідно до пункту 8 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» здійснює контроль щодо об`єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідності).

Зазначені рішення судів першої та апеляційної інстанції в цій частині залишені без змін постановою Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 23 вересня 2020 року.

Зокрема, суддів Касаційного адміністративного суду дійшла того висновку, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт. Тобто, за загальним правилом, такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва. Виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва у зв`язку з чим, такі перевірки можуть стосуватися й збудованого об`єкту.

З огляду на зазначене колегія суддів констатувала відсутність у відповідача заснованих на законі правових підстав для здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю стосовно вказаних вище об`єктів нерухомості, будівництво яких, як встановлено у ході розгляду цієї справи на підставі наявних у ній належних, допустимих, достатніх та достовірних доказів, закінчено і такі прийняті в експлуатацію відповідно до виданого Товариству сертифікату, при цьому продовження будівельних робіт на цих об`єктах не здійснюється.

До таких самих висновків дійшов суд і у даній справі №640/5976/19, а окрім цього судом враховано існуючу судову практику та правові позиції в аналогічних спорах, зокрема викладену Верховним Судом України у постанові від 27 січня 2015 року у справі № 21-425а14, так і у постановах Верховного Суду від 05 лютого 2019 року у справі № 821/1157/16, від 05 лютого 2019 року у справі № 2а-10138/12/2670, від 04 лютого 2019 року у справі № 807/242/14, згідно з якими, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Аналогічний підхід до застосування норм матеріального права продемонстрував Верховний Суд й у постанові від 23 січня 2018 року у справі № 804/12558/14, де зазначив, що у випадку незаконності перевірки прийнятий за результатами її проведення акт індивідуальної дії автоматично підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями, а при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина перша статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України).

Ці вимоги закріплюють у національному законодавстві положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року, відповідно до якої кожному гарантується право на справедливий судовий розгляд. Кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Одночасно, спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Так, у справі «Беєлер проти Італії» Європейський суд з прав людини зазначив, що будь-яке втручання органу влади у захищене право не суперечитиме загальній нормі, викладеній у першому реченні частини 1 статті 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, лише якщо забезпечено «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогам захисту основоположних прав конкретної особи. Питання щодо того, чи було забезпечено такий справедливий баланс, стає актуальним лише після того, як встановлено, що відповідне втручання задовольнило вимогу законності і не було свавільним.

У рішенні у справі «Інтерсплав» проти України» суд наголосив, що втручання має бути пропорційним та не становити надмірного тягаря, іншими словами воно має забезпечувати «справедливий баланс» між інтересами особи і суспільства.

Згідно судової практики Європейського суду з прав людини (рішення по справі Олссон проти Швеції від 24 березня 1988 року) запорукою вірного застосування дискреційних повноважень є високий рівень правової культури державних службовців, водночас, суди повинні відновлювати порушене право шляхом зобов`язання суб`єкта владних повноважень, у тому числі колегіальний орган, прийняти конкретне рішення про надання можливості, якщо відмова визнана неправомірною, а інших підстав для відмови не вбачається.

Оцінюючи у сукупності встановлені у даній справі обставини, суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів та аргументів позивача та їх підтвердження належними та достатніми доказами, які містяться в матеріалах справи, виходячи з чого, вбачає правові підстави для часткового задоволення позовних вимог та вважає найбільш ефективним обрання такого способу захисту для відновлення прав позивача як скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22 лютого 2019 року; постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №26/073-1963 та №27/19/073-1962 від 28 лютого 2019 року.

В частині позовних вимог щодо скасування Акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 11 лютого 2019 року, а також скасування протоколів Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22 лютого 2019 року суд зазначає, що зазначені документи не є актами індивідуальної дії у розумінні положень Кодексу адміністративного судочинства України, не породжують та не створюють для позивача правових наслідків, а лише фіксують певні обставини, які враховані судом під час розгляду даної справи.

Акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, а тому оцінка акту, в тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акту

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 27 березня 2018 року у справі № 813/2524/17, від 10 травня 2018 року у справі № 811/119/13-а та від 16 липня 2020 року у справі № 826/4/16.

Зважаючи на таку позицію, а також враховуючи правову природу акту, складеного за наслідками здійсненого уповноваженими органами державного архітектурного контролю, суд не вбачає перешкод для поширення на спірні правовідносини вищенаведеної правозастосовчої практики Верховного Суду, відповідно до якої акт перевірки не визнається правовим актом, який встановлює відповідальність суб`єкта господарювання та, відповідно, не є актом індивідуальної дії у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України. Таке ж правове регулювання можна поширити й на спори з приводу оскарження протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, які мають схожу до акту перевірки правову природу, не встановлюють відповідальності, а лише фіксують обставини вчинення правопорушення, використовуються як джерело доказової інформації при вирішенні питання про накладення відповідного стягнення, відтак позбавлені ознак рішення суб`єктів владних повноважень у розумінні процесуального закону.

Штраф за правопорушення у сфері містобудівної діяльності накладається саме постановою, а протокол у сфері містобудівної діяльності є лише засобом фіксації обставин правопорушення і джерелом доказової інформації при розгляді справи про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, позбавлений ознак правового акту (акту індивідуальної дії чи нормативно - правового акту), що, як вже зазначалось вище, унеможливлює розгляд вимог про його оскарження у порядку адміністративного судочинства.

Згідно з частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною першою статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, не виконав, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позову.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується приписами частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно яких при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест» не є суб`єктом владних повноважень та відповідно до квитанції №ПН 1745 від 04 квітня 2019 року та платіжного доручення №887 від 24 квітня 2019 року сплатило судовий збір у загальному розмірі 11 526,00 грн.

Враховуючи положення частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з часткового задоволення судом позовних вимог, відшкодуванню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягають судові витрати у вигляді сплаченого судового збору у розмірі 5 763,00 грн.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 72-73, 76-77, 139, 243-246, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції, про скасування акту, протоколів, припису та постанов - задовольнити частково.

2. Скасувати припис Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22 лютого 2019 року, виданий Товариству з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест».

5. Скасувати постанови Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про накладення на Товариство з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест» штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28 лютого 2019 року №26/19/073-1963 та №27/19/073-1962.

6. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест» за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) сплачений судовий збір у розмірі 5 763,00 грн. (п`ять тисяч сімсот шістдесят три грн. 00 коп.).

7. В решті позовних вимог відмовити.

За приписами статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Порядок та строки подання апеляційної скарги врегульовано приписами статей 294-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне найменування сторін:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест», адреса: 01135, м. Київ, вул. В. Чорновола, 2, .

Відповідач: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), юридична адреса: 01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, 4-В, адреса для листування: 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32, , тел.+.

Суддя В.І. Келеберда