Справа № 540/1682/20
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2021-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/1682/20

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Дубровної В.А.,

при секретарі: Абрамовій К.В.,

за участю представників

позивача - Сидоренко В.В.,

відповідача - Замостного О.І., Якуби С.В.

розглянувши у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 (надалі - позивачка, ОСОБА_1 ) звернулася до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Херсонській області (надалі - відповідач, ГУ НП в Херсонській області), у якому з урахуванням уточнення позовних вимог від 15.12.2020 року, просить :

- визнати протиправними дії ГУ НП в Херсонській області в частині визначення робочого місця ОСОБА_1 на посаді інспектора - чергового Ізолятора тимчасового тримання № 4 в смт. Нововоронцовка, Херсонської області.

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Херсонській області визначити ОСОБА_1 робоче місце, яке відповідає критеріям посади інспектора -чергового Ізолятора тимчасового тримання №1 ГУНП в Херсонській області та знаходиться за місцем проживання позивача у м. Херсоні.

Ухвалою суду від 03.07.2020 р. позов від 30.06.2020 р. залишено без руху, надано позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, але не пізніше десяти днів з дня закінчення карантину, а саме сплатити судовий збір в сумі 840,80 грн. та надати документ про сплату або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; надати належним чином засвідчені копії документів, які долучено до позовної заяви, у кількості, відповідно до учасників справи; надати заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом та докази поважності причин пропуску такого строку; зазначити та надати докази, що підтверджують обставини, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги.

20.07.2020 р. позивачкою усунуто вказані недоліки позовної заяви.

Ухвалою суду від 27.07.2020 року відмовлено у задоволені заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду у зв`язку з тим, що на момент відкриття провадження у справі позивачкою не порушено строк звернення до суду з вказаним позовом, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 15.10.2020 р.

15.10.2020 року судом без виходу до нарадчої кімнати, шляхом занесення секретарем судового засідання до протоколу судового засідання продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, відкладено підготовче засідання до 05.11.2020 р. у зв`язку зі зверненням позивачки до профспілки " Правозахисники країни" з метою надання їй правової допомоги.

Підготовче засідання, призначене на 05.11.2020 р. не відбулось у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді, призначено дату наступного підготовчого засідання на 03.12.2020 р.

03.12.2020 року судом без виходу до нарадчої кімнати, шляхом занесення секретарем судового засідання до протоколу судового засідання, оголошено перерву в судовому засіданні до 24.12.2020 р. з метою надання часу представнику позивачки визначитись з предметом позову.

24.12.2020 р. підготовче засідання не відбулось у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді, подальший розгляд справи призначено на 02.02.2021 р.

02.02.2021 року судом без виходу до нарадчої кімнати, шляхом занесення секретарем судового засідання до протоколу судового засідання, вирішено прийняти до розгляду позовні вимоги, викладені в уточненому адміністративному позові від 14.12.2020 р. та відкладено підготовче засідання до 19.02.2021 р. з метою отримання представником позивачки відзиву на уточнений адміністративний позов.

19.02.2021 року судом без виходу до нарадчої кімнати, шляхом занесення секретарем судового засідання до протоколу судового засідання, відкладено підготовче судове засідання до 24.02.2021 р. з метою надання представником позивача клопотання про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

В судовому засіданні 24.02.2020 р. проголошено вступну та резолютивну частини ухвали суду.

Як встановлено судом, 09.02.2021 року представником відповідача надано до суду клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском місячного строку звернення до суду, передбаченого ч. 5 ст. 122 КАС України, яке обґрунтовано тим, що у мотивувальній частині уточненого позову позивачка зазначає, що робоче місце в ізоляторі тимчасового тримання № 4 ГУНП в смт. Нововоронцовка Херсонської області їй визначено з 29.01.2020 року після виходу з відпустки, що підтверджує обізнаність позивачки про вказані обставини 29.01.2020, а тому місячний строк звернення до суду сплинув 29.02.2020 року. Вказане підтверджується також графіком несення служби працівників ІТТ № 4 ГУНП в Херсонській області за лютий місяць 2020 року згідно якого ОСОБА_1 несла службу в ІТТ № 4 ГУНП в Херсонській області 05.02.2020, 08.02.2020, 11.02.2020, 14.02.2020, 17.02.2020.

У підготовчому засіданні представники відповідача підтримали вказане клопотання та просили його задовольнити.

24.02.2021 року в електронній формі від представника позивачки надано заяву про поновлення строку для подання позову, в якій просить поновити ОСОБА_1 строк для подання адміністративного позову, вказуючи на те, що з метою досудового врегулювання спірного питання 07 червня 2020 року позивачкою було подано рапорт на ім`я начальника ГУНП в Херсонській області із проханням вирішити питання щодо переведення її на інше місце несення служби, а саме в ІТТ № 1 м Херсон, проте відповіді на вказаний рапорт позивака не отримала, що стало підставою звернення до суду з позовом про визнання таких дій протиправними. Враховуючи, що із рапортом до відповідача позивачка зверталася 07 червня 2020 року, а позовну заяву подано до суду 30.06.2020 р., представник позивачки вважає, що позовна заява подана в межах процесуальних строків, встановлених ч. 5 ст. 122 КАС України, тобто місячний строк.

У підготовчому засіданні представник позивачки підтримав дане клопотання, додатково звернувши увагу суду на те, що 22.02.2021 р. ним на електрону пошту судді Дубровної В.А. було направлено заяву про уточнення позовних вимог разом із заявою про поновлення строку, а тому просив врахувати дану заяву при вирішення клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду.

Вирішуючи клопотання представника ГУ НП в Херсонській області про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду з урахуванням доводів представника позивачки, суд вказує наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII. ( далі - Закон № 580-VIII).

Частиною 1 статі 47 цього Закону передбачено, що призначення на посади поліцейських здійснюють посадові особи органів (закладів, установ) поліції відповідно до номенклатури посад, яку затверджує Міністерство внутрішніх справ України.

Призначення та звільнення з посад поліцейських здійснюється наказами посадових осіб, зазначених у статті 47 цього Закону ( частина перша статі 48 Закону № 580-VIII).

Відповідно до частин 1, 3-5 ст. 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України. Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України. Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Відповідно до частин 8-10 ст. 65 цього Закону України переведення поліцейського може здійснюватися за його ініціативою, ініціативою прямих керівників (начальників), керівників інших органів (закладів, установ) поліції, які порушили питання про переміщення. Переведення поліцейського здійснюється на підставі єдиного наказу про звільнення із займаної посади та направлення для подальшого проходження служби до іншого органу (закладу, установи) поліції та про призначення на посаду в органі (закладі, установі) поліції, до якого переміщується поліцейський. У разі якщо згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначенню поліцейського на посаду повинно передувати погодження відповідних органів державної влади або органів місцевого самоврядування чи їх посадових осіб, призначення на посаду здійснюється після отримання такого погодження.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, предметом спору у даній справі є протиправні дії ГУ НП в Херсонській області в частині визначення робочого місця ОСОБА_1 на посаді інспектора - чергового Ізолятора тимчасового тримання № 4 в смт. Нововоронцовка, Херсонської області.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Відповідно до пункту 17 частини першої статті 4 КАС України публічною службою є, зокрема, служба в поліції.

Отже, дана справа належать до категорії справ щодо проходження публічної служби.

Строки звернення до адміністративного суду встановлені статтею 122 КАС України.

Так, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частини перша та друга статті 122 КАС України).

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами частини п`ятої статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як вбачається з мотивувальної частини уточненого позову від 14.12.2020 р., оскаржувані дії відповідача ОСОБА_1 пов`язує з тим, що незважаючи на наказ ГУ НП в Херсонській області від 18.04.2018 р. № 89 о/с про її призначення на посаду інспектора - чергового Ізолятора тимчасового тримання № 4 Головного управління НП в Херсонській області, вона у період з 18.04.2018 р. по 29.01.2020 р. фактично не проходила службу за вказаною посадою, оскільки у період з 18.04.2018 р. по 05.05. 2019 р. за усним наказом керівництва надавала практичну допомогу ІТТ № 1 в Херсонській області, у період з 03 травня 2019 р. по 02 жовтня 2019 р. згідно наказу ГУНП в Херсонській області № 348 від 03 травня 2019 року перебувала у відрядженні для надання практичної допомоги в Корабельному відділі поліції ГУНП в Херсонській області на території КП ХОР "Херсонські авіалінії, з 08 липня 2019 року була відряджена до м. Генічеськ для надання практичної допомоги, після закінчення відрядження мала відпустку до 29.01.2020 р.

З огляду на вказані обставини, позивачка вважає, що з 29.01.2020 р. відповідач неправомірно визначив її робоче місце на посаді інспектора - чергового Ізолятора тимчасового тримання № 4 в смт. Нововоронцовка, Херсонської області, а тому просить зобов`язати ГУ НП в Херсонській області визначити ОСОБА_1 робоче місце, яке відповідає критеріям посади інспектора - чергового Ізолятора тимчасового тримання №1 ГУНП в Херсонській області та знаходиться за місцем проживання позивача у м. Херсоні.

Враховуючи, що позивачка дізналась про порушення своїх прав та інтересів в частині визначення її робочого місця на посаді інспектора - чергового Ізолятора тимчасового тримання № 4 в смт. Нововоронцовка, Херсонської області 29.01.2020 року, що також підтверджується графіком несення служби працівників ІТТ № 4 ГУНП в Херсонській області за лютий місяць 2020 року згідно якого ОСОБА_1 несла службу в ІТТ № 4 ГУНП в Херсонській області 05.02.2020, 08.02.2020, 11.02.2020, 14.02.2020, 17.02.2020, копія якого наявна в матеріалах справи, а з даним позовом позивачка звернулась до суду 30.06.2020 року, тому наявні підстави для визнання пропущеним місячний строк звершення до суду, встановлений частиною 5 статті 122 КАС України.

Крім того, при вирішенні даного процесуального питання суд приймає до уваги те, що на спірну посаду інспектора - чергового Ізолятора тимчасового тримання № 4 Головного управління НП в Херсонській області позивачку було призначено наказом ГУ НП в Херсонській області від 18.04.2018 р. № 89 о/с і до теперішнього часу вона її займає згідно вказаного наказу, що не заперечується позивачкою. При цьому, доказів оскарження даного наказу позивачка суду не надала.

При цьому, суд зазначає, що згідно із ч. 3 ст. 9 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При цьому, одним із принципів адміністративного судочинства є диспозитивність (від лат. dispono - "розпоряджаюся"). Цей принцип знаходить свій прояв у тому, що надає особам, які беруть участь у справі, можливість вільно розпоряджатися своїми матеріальними та процесуальними правами на власний розсуд. Реалізацією цього принципу є самостійне вирішення позивачем питання, чи звертатися до суду з позовом взагалі, з наступним визначенням підстав, змісту і обсягу позовних вимог, а після винесення судом рішення у справі - окремо вирішувати питання, чи оскаржувати такі судові рішення в апеляційному чи касаційному порядку, у якому обсязі та з яких підстав здійснювати таке оскарження. Суд як незалежний орган не може ініціювати провадження чи навіть захищати права особи без відповідного звернення такої особи.

Так, предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення, а підставою позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин.

Як вбачається з матеріалів справи, 30.06.2020 року позивачка звернулась до суду з позовом до ГУ НП в Херсонській області, яким у первинній редакції просила

- визнати протиправними дії ГУ НП в Херсонській області в частині переведення ОСОБА_1 на посаду інспектора - чергового Ізолятора тимчасового тримання № 4 в смт. Нововоронцовка, Херсонської області;

- зобов`язати ГУ НП в Херсонській області поновити ОСОБА_1 на фактичному місці роботи - інспектором - черговим Ізолятора тимчасового тримання № 1 Управління Національної поліції в Херсонській області.

При цьому, ухвалою суду від 27.07.2020 р. про відкриття провадження у справі, відмовлено у задоволені заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду у зв`язку з тим, що на момент відкриття провадження у справі позивачкою не порушено строк звернення до суду з вказаним позовом.

Натомість, в ході підготовчого провадження позивачка скористалась своїм правом на подання уточненого позову, змінивши предмет позову.

З огляду на вказане, суд вважає необґрунтованим довід представника позивачки, що підставою звернення до суду є неотримання від відповідача відповіді на рапорт ОСОБА_1 від 07.06.2020 р. щодо її переведення на місце несення служби в Ізоляторі тимчасового тримання № 1 ГУНП в Херсонській області, оскільки з урахуванням уточненої редакції позову від 14.12.2020 р. вказані дії чи бездіяльність відповідача не є предметом оскарження у даній справі.

Крім того, суд не приймає до уваги довід представника позивачки щодо направлення 22.02.2021 року разом із заявою про поновлення строку звернення до суду нового уточненого адміністративного позову, оскільки питання щодо прийняття до розгляду уточненого адміністративного позову, поданого під час розгляду судом клопотання представника відповідача про залишення без розгляду позову, в редакції уточненого позову від 14.12.2020 р., суперечать нормам КАС України. Натомість, вказане питання підлягає вирішенню судом за результатами розгляду клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду в редакції 14.12.2020 року, про що було роз`яснено представнику позивачки в судовому засіданні 24.02.2021р. та підтверджується протоколом судового засідання.

При цьому, суд наголошує, що направлення 22.02.2021 року до суду нового уточненого адміністративного позову є третім варіантом позовних вимог, що на думку суду може свідчити про зловживання процесуальними правами таким учасником справи.

Згідно п. 8 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частиною третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Згідно ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, законодавець допускає ймовірність виявлення судом факту недотримання строку звернення до суду і після відкриття провадження у справі, внаслідок чого позов може бути залишений без розгляду. При цьому, приписи статті 123 КАС України передбачають право особи подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з наведенням поважних причин такого пропуску.

Оскільки, представником позивачки у заяві про поновлення строку звернення до суду не наведено та не надано жодних обґрунтувань обставин та доказів, на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Конституція України гарантує право кожного на судовий захист своїх прав та інтересів, що включає також право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. При цьому звернення до суду може здійснюватися у межах встановленого строку, який в адміністративному судочинстві визначений як строк звернення до суду.

Правова природа строку звернення до суду дозволяє констатувати, що запровадження строку, у межах якого фізична або юридична особа, орган державної влади та місцевого самоврядування можуть звернутися до суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргою, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності, що є невід`ємною складовою верховенства права.

Зміст принципу правової визначеності розкрито у ряді рішень Конституційного Суду України. Наприклад, у Рішенні від 29 червня 2010 року №17-рп/2010 Конституційний Суд України звернув увагу на правову визначеність як елемент верховенства права, зазначивши, що одним з елементів верховенства права є принцип правової визначеності, в якому стверджується, що обмеження основних прав людини і громадянина та втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дозволять особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки.

Отже, встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень у адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії у часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Як зазначалось вище, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п`ята статті 122 цього Кодексу).

Отже, у даній категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку, що адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії в редакції від 14.12.2020 року підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 183 КАС України передбачено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 4, 122, 123, 240, 183, 243, 248, 250 КАС України, суд -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 (місце проживання АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції у Херсонській області (місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Лютеранська, 4, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачці, що постановлення ухвали про залишення позову без розгляду не позбавляє її права звернутись до суду повторно в загальному порядку, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду.

Ухвалу надіслати особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано суддею 12 березня 2021 року

Суддя В.А. Дубровна

кат. 106020000