Справа № 520/3672/21
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2021-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 березня 2021 р. Справа № 520/3672/21

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шляхова О.М, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Чугуївської районної державної адміністрації Харківської області про стягнення невиплаченої заробітної плати, компенсації та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- стягнути з Чугуївської районної державної адміністрації Харківської області (місцезнаходження та адреса для листування: 63503, Харківська область, м. Чугуїв, вул. Старонікольська, буд. 29; код ЄДРПОУ - 04058723) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; код НОМЕР_1 ): суму нарахованої, але невиплаченої заробітної плати за відпрацьований період з 01 січня 2021 року по 20 січня 2021 року, що складає 12 робочих днів, в розмірі 4235,00 грн.; грошову компенсацію за невикористану додаткову соціальну відпустку за 2021 рік та частину щорічної відпустки за період роботи з 07.06.2020 року по 20.01.2021 року у Вовчанському районному центрі соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді Вовчанської районної державної адміністрації Харківської області за 11 днів в розмірі 1821,60 грн.; середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні з 20.01.2021 по день подачі позову до суду 09.03.2021 в сумі 8538,09 грн.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 169 КАС України зазначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 120 КАС України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Отже, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст. 171 КАС України, суддя дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимоги, встановленої ст. 161 КАС України.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" № 3674-VI від 08.07.2011 судовий збір за подання позову до адміністративного суду майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, підлягає сплаті в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2021 рік з 1 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2270 гривень.

Однак, у тексті позовної заяви позивачем зазначено про звільнення останнього від сплати судового збору, з посиланням на норми п. 1 ст. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

Стосовно позовної вимоги щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з 20.01.2021 по день подачі позову до суду 09.03.2021 в сумі 8538,09 грн. та щодо стягнення грошової компенсації за невикористану додаткову соціальну відпустку за 2021 рік та частину щорічної відпустку за період роботи з 07.06.2020 року по 20.01.2021 року у Вовчанському районному центрі соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді Вовчанської районної державної адміністрації Харківської області за 11 днів в розмірі 1821,60 грн., суддя зазначає наступне.

Пунктом 1 частини 1 статті 5 Закону №3674-VI визначено вичерпний перелік справ, у яких позивачі під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору і який розширеному тлумаченню не підлягає. До таких належать, зокрема, позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Системний аналіз норм ст.ст. 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України, ст.ст. 1, 2 Закону України "Про оплату праці" від 24.03.1995 №108/95-ВР, дає підстави для висновку про те, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати), тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про оплату праці", заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Статтею 2 Закону України "Про оплату праці" визначено структуру оплати праці, яка складається із основної заробітної плати, додаткової заробітної плати та інших заохочувальних та компенсаційних витрат. Основна заробітна плата. Це - винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців. Додаткова заробітна плата. Це - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій. Інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України (ч. 1 ст. 27 Закону України "Про оплату праці").

Згаданий вище порядок затверджений постановою Кабінету міністрів України № 100 від 08.02.1995 (Порядок № 100).

Згідно п. 1 Порядку № 100 цей Порядок обчислення середньої заробітної плати застосовується, зокрема, в інших випадках, коли згідно з чинним законодавством виплати провадяться виходячи із середньої заробітної плати.

У даному випадку середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час (абз. 3 п. 2 Порядку № 100).

Пунктом 3 Порядку № 100 встановлено, що при обчисленні середньої заробітної плати у всіх випадках її збереження включаються: основна заробітна плата; доплати і надбавки (за надурочну роботу та роботу в нічний час; суміщення професій і посад; розширення зон обслуговування або виконання підвищених обсягів робіт робітниками-почасовиками; високі досягнення в праці (високу професійну майстерність); умови праці; інтенсивність праці; керівництво бригадою, вислугу років та інші); виробничі премії та премії за економію конкретних видів палива, електроенергії і теплової енергії; винагорода за підсумками річної роботи та вислугу років тощо. Премії включаються в заробіток того місяця, на який вони припадають згідно з розрахунковою відомістю на заробітну плату. Премії, які виплачуються за квартал і більш тривалий проміжок часу, при обчисленні середньої заробітної плати за останні два календарні місяці, включаються в заробіток в частині, що відповідає кількості місяців у розрахунковому періоді. У разі коли число робочих днів у розрахунковому періоді відпрацьовано не повністю, премії, винагороди та інші заохочувальні виплати під час обчислення середньої заробітної плати за останні два календарні місяці враховуються пропорційно часу, відпрацьованому в розрахунковому періоді.

Із наведених вище норм убачається, що заробітна плата відрізняється від середньої заробітної плати за структурою та порядком розрахунку, з огляду на що, вимога про стягнення середнього заробітку, а також вимога про виплату грошової компенсації є іншими вимогами, що виникли із трудових правовідносин, у той час, як Закон України "Про судовий збір" не передбачає звільнення від сплати судового збору у справах за позовом про стягнення середнього заробітку, грошової компенсації.

Наведена правова позиція узгоджується також і з позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеній в його постанові від 30.01.2019 у справі №910/4518/16 та Верховного Суду, викладеній в його постанові від 19.02.2020 у справі №761/943/18, дана правова позиція підлягає обов`язкову врахуванню адміністративним судом відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Враховуючі викладене, за позовну вимогу щодо стягнення з Чугуївської районної державної адміністрації Харківської області на користь ОСОБА_1 суми нарахованої, але невиплаченої заробітної плати за відпрацьований період з 01 січня 2021 року по 20 січня 2021 року, що складає 12 робочих днів, в розмірі 4235,00 грн., позивач звільнена від сплати судового збору.

Однак, як вбачається зі змісту позовних вимог, предметом позову у даній справі є три позовні вимоги майнового характеру, відповідно, сума судового збору, яку необхідно сплатити, становить 1681,00 грн., однак позивач не надав до суду докази сплати судового збору.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст. 8 Конституції України та ст. 6 КАС України, суд на підставі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

"...Суд уже констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів" (див. рішення від 21 жовтня 2010 року у справі "Дія-97" проти України" (Diya 97 v. Ukraine), заява № 19164/04, п. 47, з подальшими посиланнями).

Тобто, встановлені процесуальним кодексом вимоги щодо змісту та форми позовної заяви обов`язкові до виконання усіма учасниками процесу та їх дотримання перевіряється судом.

Аналогічний висновок зробив, Верховний Суд у постанові від 25.06.2020 по справі №0240/2226/18-а.

Відповідно, адміністративний позов ОСОБА_1 до Чугуївської районної державної адміністрації Харківської області про стягнення невиплаченої заробітної плати, компенсації та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, поданий з порушенням вимог ст. 161 КАС України.

Згідно зі ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:

- надати до суду оригінал платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1681,00 грн. на наступні реквізити: Отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA4020661, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з ч. 2 ст. 293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Чугуївської районної державної адміністрації Харківської області про стягнення невиплаченої заробітної плати, компенсації та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні - залишити без руху.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом п`яти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, надавши вищевказані документи безпосередньо до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом п`яти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику з усіма доданими до неї документами.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.М. Шляхова