Справа № 522/7834/20
Суддя: Свячена Ю. Б.
Дата ухвалення: 2021-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 522/7834/20
Провадження 2-а/522/51/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2021 року Приморський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді Свяченої Ю.Б.,

при секретарі Шеян І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності №067/20 від 13 лютого 2020 року,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Приморського районного суду м. Одеси з позовом до Департаменту Державної Архітектурно-Будівельної інспекції в Одеській області ( далі УДАБІ ОМР ) та просив скасувати постанову заступника начальника управління- начальника інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Єфремова Вячеслава Юрійовича за № 067/20 від 13 лютого 2020 року, якою його визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у розмірі 6800 гривень. Провадження по справі закрити.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 в позовній заяві зазначено, що йому на праві власності земельна ділянка, площею 0,0808 га, кадастровий номер :50:003:0125, за адресою: АДРЕСА_1 . 08 травня 2020 року ним було отримано лист УДАБК ОМР за № 01-10/121-ЗГ від 08 травня 2020 року та копію постанови № 067/20 від 13 лютого 2020 року, якою його визнано винним у вчиненні адміністартивниого правопорушення передбаченого ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 грн. Вказану постанову позивач вважає незаконною, складеною з порушенням норм чинного законодавства, посилаючись на те, що жодні перевірки на вищевказаній земельній ділянці представниками УДАБІ ОМР не проводились, про складення будь-яких актів перевірок, протколів про адмінстартивне правопорушення та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діялності, будівельних норм , державних стандартів і правил йому відомо не було.

Крім того позивач зазначає, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся без його участі та завчасного його повідомлення. А постанова по справі про адміністративне правопорушення було отримано лише 08 травня 2020 року, позивачем було пропущено строк оскарження, в зв`язку з чим позивач просить поновити строк на оскарження вказаної постанови.

Ухвалою суду від 13 липян 2020 року провадження по справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з призначенням судового засідання з викликом сторін на 06 серпня 2020 року.

Судове засідання 05 серпня 2020 року відкладено на 17 серпня 2020 року з підстав неявки сторін по справі.

Судове засідання 17 серпня 2020 року відкладено на 03 листопада 2020 року з підстав неявки сторін по справі.

До суду 30 вересня 2020 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву. Відзив а позовну заяву поданий у відповідності та в строки визначені вимогами ст. 168 КАС України. У відзиві представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог, зазначивши, що Управлінням було проведено позапланову перевірку під час виконання позивачем будівельних робіт з будівництва дачного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , про проведення якої на адресу позивача направлялися повідомлення. В ході проведення перевірки інспекторами встановлені порушення будівельних норм, та за результатами перевірки складено акт, протокол, а в подальшому винесено оскаржувану постанову, та що Управлінням було вжито вичерпні заходи з метою повідомлення позивача про дату, час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Судове засідання 03 листопада 2020 року відкладено на 07 грудня 2020 року з підстав знаходження судді на лікарняному.

У судове засідання 07 грудня 2020 року з`явився пердставник позивача, позовні вимоги підримав та просив суд задовольнити їх у повному обсязі, посилаючь на доводи викладені в позовній заяві. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся, про причини неявки суд не повідомляв, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило. Судове засідання відкладено на 28 лютого 2021 року.

У судове засідання 28 лютого 2021 року з`явився представник позивача та представник відповідача.

Представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 з підстав їх необгрунтованості, мотивуючи доводами викладеними у відзиві на позовну заяву.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши всі наявні докази у їх сукупності, вислухавши думку представника позивача та відповідача , суд приходить до висновку, про те що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно вимог ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

В ч. 1 ст. 5 КАС України зазначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

З матеріалів справи судом встановлено, що працівниками УДАБК ОМР 16 січня 2020 року відносно ОСОБА_1 було складено акт №000054 та протокол про адміністративне правопорушення від 16 січня 2020 року, яким встановлено, що за результатами позапланової перевірки, проведеною УДАБК ОМР 13 грудня 2019 року на об`єкті будівництва « будівництво дачного будинку, за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :50:003:0125», відносно замовника будівництва ОСОБА_1 було складено акт перевірки № 002057, протоколи про адміністративне правопорушення відповідно до ч. 1 ст. 96 КУпАП та видано припис на усунення порушених вимог законодавства у сфері містобудівної діяляності, будівельних норм, держвних стандартів і правил від 13 грудня 2019 року за № 736/19, шляхом усунення виявлених порушень містобудівного законодавства в термін до 30 січня 2020 року та шляхом зупинення виконання будівельних робіт за вказаною адресою з 13 грудня 2019 року. Повідомлень від ОСОБА_1 на адресу управління не надходило. На момент виїзду на місце зафіксовано, що будівельні роботи не зупинені, об`єкт не приведено у відповідність до вимог п. 16.1.33 та п. 6.1.41 ДБН Б 2.2.-12:2018 « Планування і забудова територій, тому ОСОБА_1 не виконано вимог припису УДАБК ОМР від 13 грудня 2019 року за № 736/19. Визначено, що відповідальність за вищевказані порушення передбачена ч.1 ст. 188-42 КУпАП.

У подальшому, 13 лютого 2020 року, відносно позивача заступником начальника Управління начальником інспекційного відділу №1 Єфремовим В.Ю. було складено постанову № 067/20, згідно якої ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ч.1 ст. 188-42 КУпАП, та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800,00 грн..

Частинами першою та другою статті 7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт. Наявність усіх ознак правопорушення є єдиною підставою для притягнення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Частиною 1 ст. 188-42 КУпАП передбачено, що невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Склад даного адміністративного правопорушення є формальним, тобто склад, в якому відсутні ознака настання шкідливих матеріальних наслідків.

Суб`єктами правопорушення є громадяни та посадові особи.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-42 КУпАП полягає у невиконанні законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому,судом встановлено, що 16 січня 2020 року УДАБК ОМР відносно ОСОБА_1 було складено акт №000054 та протокол про адміністративне правопорушення від 16 січня 2020 року. Протоколом встановлено, що за результатами позапланової перевірки, проведеною УДАБК ОМР 13 грудня 2019 року на об`єкті будівництва « будівництво дачного будинку, за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :50:003:0125», відносно замовника будівництва ОСОБА_1 було складено акт перевірки № 002057, протоколи про адміністративне правопорушення відповідно до ч. 1 ст. 96 КУпАП та видано припис на усунення порушених вимог законодавства у сфері містобудівної діяляності, будівельних норм, держвних стандартів і правил від 13 грудня 2019 року за № 736/19, шляхом усунення виявлених порушень містобудівного законодавства в термін до 30 січня 2020 року та шляхом зупинення виконання будівельних робіт за вказаною адресою з 13 грудня 2019 року.

Постановою заступника начальника управління-інспекційного відділу № 1 УДАБК ОМР Єфремова В.Ю. від 09 січня 2020 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700 грн.

Не погоджуючись із винесеною постановою про адміністративне правопорушення від09 січня 2020 року, ОСОБА_1 подав позовну заяву до суду про визнання незаконною та скасування постанови.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 09 листопада 2020 по справі №522/7038/20, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволені повністю, визнано протиправною та скасовано постанову Управління ДАБК ОМР по справі про адміністративне правопорушення від 09 січня 2020 року.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Виходячи з вищенаведеного, однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, у тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, зокрема й при притягненні особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник, зокрема, має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 2) реєстрація органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, які належать до І-ІІІ категорії складності.

Згідно з ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553).

Згідно з п. 5 та п. 6 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Пунктом 7 Порядку № 553 передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (далі також - Порядок № 553).

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктом 17 Порядку №553 встановлено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Частиною 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до ч. 8 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (в редакції, чинній на час прийняття припису від 01.01.2017 р.) припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, проте із змісту оскаржуваної постанови вбачається, що вказані вимоги закону виконані не були, зазначені обставини не було враховано.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 246 КУпАП передбачено, що порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Суду не надано відомості про належне повідомлення про день, місце та час розгляду справи про притягнення до адміністративної відповідальності особи до якої застосовується адміністративна санкція.

Верховний суд 30 січня 2020 року в рамках справи № 482/9/17, адміністративне провадження № К/9901/38702/18 та справі №308/12552/16-а, адміністративне провадження № К/9901/32526/18 вказує, що особі до якої застосовується адміністративна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.

Так, Верховний Суд у постанові від 12 червня 2019 року по справі № 813/3415/18 щодо застосування положень Порядку накладення штрафів за порушення законодавства, дійшов такого висновку: «обов`язок уповноваженої посадової особи письмово повідомляти суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду справи про накладення штрафу вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за п`ять днів до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим».

Отже, саме на уповноважену посадову особу покладається обов`язок з`ясувати чи сповіщено особу. При цьому, саме лише надсилання повідомлення (без доказів його отримання) не свідчить про її повідомлення. У разі неналежного сповіщення особи, яка притягується до відповідальності, уповноважена особа не може розпочинати розгляд справи».

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дня до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 742/3757/16-а, від 31 січня 2019 року у справі № 760/10803/15-а, від 19 вересня 2019 року у справі № 686/21230/16-а, від 30 вересня 2019 року у справі № 486/92/17, від 14 листопада 2019 року у справі № 815/1570/16, від 06 грудня 2019 року у справі № 804/7725/17, від 24 грудня 2019 року у справі № 360/403/19.

Разом з тим позивач ОСОБА_1 стверджує, що повідомлень про розгляд справи він не отримував.

Суду не надані належні та допустимі докази, що ОСОБА_1 повідомлений Управлінням Державного архітектурно будівельного контролю Одеської міської ради про дату, місце та час розгляду справи про притягнення до адміністративної відповідальності 13 лютого 2020 року.

Відповідно до ч. 2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову, суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі. Якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів.

Відповідачем не було надано доказів щодо правомірності прийнятого рішення та дотримання визначеного КУпАП порядку розгляду справ про адміністративні правопорушення з обов`язковим з`ясуванням обставин, визначених приписами ст.280 КУпАП, про що свідчить відсутність доказів, які б спростовували доводи позивача.

Враховуючи, що у матеріалах справи відсутні належні докази повідомлення ОСОБА_1 про розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальності або докази, які б свідчили про ухилення позивача від отримання повідомлення, то вважається що відповідач не довів, що про час та місце розгляду справи про накладення штрафу позивач був поінформований належним чином.

Оскільки відповідач не довів правомірності прийняття оскарженого рішення, то суд дійшов висновку, що постанова від 13 лютого 2020 року, по справі про адміністративне правопорушення від 13 лютого 2020 року, якими на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у виді штрафу за адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 188-42 КУпАП підлягають скасуванню.

Щодо поновлення строку для звернення до суду із адміністративним позовом.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувана постанова була прийнята без участі ОСОБА_1 , за його відсутності та отримана ним лише 08 травня 2020 року.

З відповідним позовом позивач звернувся до суду 15 травня 2020 року, таким чином суд приходить до висновку, що строк на звернення до суду пропущено позивачем з поважних причин та підлягає поновленню, тому суд вважає за можливе поновити позивачу пропущений строку звернення до суду з відповідним позовом.

Керуючись ст. ст. 19, 20, 72, 77, 242, 243, 244, 246, 250, 255, 262, 295 КАС України, ст. ст. 9, 188-42, 245, 280, 283, 287-289, 293 КУпАП, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності №067/20 від 13 лютого 2020 року- задовольнити.

Скасувати постанову заступника начальника управління- начальника інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Єфремова Вячеслава Юрійовича за № 067/20 від 13 лютого 2020 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у розмірі 6800 гривень. Провадження по справі закрити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання через Приморський районний суд м. Одеси апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення суду виготвлено 01 березня 2021 року

Суддя Ю.Б. Свячена