Справа № 310/7562/20
Суддя: Морока С. М.
Дата ухвалення: 2021-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 310/7562/20
У Х В А Л А

Іменем України

11 березня 2021 року м. Бердянськ

Бердянський міськрайонний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Мороки С.М.,

за участю секретаря судового засідання Олійник Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Запорізькій області, інспектора Бердянського відділу поліції головного управління національної поліції в Запорізькій області Гринюк Дмитра Володимировича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернувся до Бердянського міськрайонного суду Запорізької області з адміністративним позовом до ГУ національної поліції в Запорізькій області, інспектора Бердянського ВП ГУНП в Запорізькій області Гринюк Д.В. про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

В судові засідання, призначені на 09.11.2020 року та 30.11.2020 року позивач не з`явився, надав заяву про відкладення розгляду справи в зв`язку з його хворобою, будь-яких документів, що підтверджують поважність неявки до суду, не надав.

В судові засідання, призначені на 14.01.2021 року, 10.02.2021 року та на 11.03.2021 року позивач не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, заяву про розгляд справи без його участі не надав.

Про належне повідомлення позивача про розгляд справи 14.01.2021 року, 10.02.2021 року та на 11.03.2021 року свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення.

Представник відповідача Головного управління національної поліції в Запорізькій області в судове засідання не з`явився, направив суду відзив на позовну заяву, просив в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

В пункті 41 рішення ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Позивач (заявник) зобов`язаний проявляти особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (див., наприклад, ухвалу щодо прийнятності у справі «Тойшлер проти Німеччини» (Teuschler v. Germany), заява № 47636/99, від 04 жовтня 2001 року; рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвалу щодо прийнятності у справі «Гуржий проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03, від 01 квітня 2008 року; та рішення у справі «Мускат проти Мальти» (Muscat v. Malta), заява № 24197/10, пункт 44, від 17 липня 2012 року).

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Крім того, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain) зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Він не буде відповідальним за відкладення, викликані станом його здоров`я, оскільки вони пов`язані з форс-мажорними обставинами.

Верховний Суд в своїй постанові у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 25 травня 2018 року зазначив, що особа, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду своєї заяви.

Відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у раз повторної неявки.

За приписами п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

За змістом зазначених вище процесуальних норм, правом на залишення позову без розгляду суд наділений в разі повторної неявки (двічі поспіль) позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, або не повідомив про причини неявки та не подав заяви про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з вимогами процесуального закону суд не зобов`язаний самостійно з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо він не проінформував про причини неявки, які судом буде визнано поважними, або від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позов без розгляду.

Також вказані норми процесуального законодавства не містять вказівки і на те, що для визнання неявки в судове засідання повторною попередня неявка повинна бути такою, що відбулася лише з невідомих суду причин, або з причин, що визнані судом неповажними. Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Такий правовий висновок, міститься у постанові Верховного Суду від 11 вересня 2020 року у справі № 740/1734/18, де залишаючи без змін судові рішення про залишення позову без розгляду, Верховний Суд вказав, що суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічні правові висновки викладено в постановах Верховного Суду від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 16 березня 2020 року у справі № 390/1076/18-ц, від 19 вересня 2018 року у справі 760/1143/16-ц, від 27 червня 2018 року у справі № 201/15122/15-ц.

Таким чином, враховуючи той факт, що судом своєчасно були надіслані судові повістки на адресу позивача, зазначену ним в позові, позивач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду справи, повторно не з`явився в судове засідання, повинен слідкувати за перебігом розгляду свого позову, у суду є підстави для залишення позову без розгляду.

Керуючись ч. 5 ст. 205, 240 КАС України, суд

У х в а л и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Запорізькій області, інспектора Бердянського відділу поліції головного управління національної поліції в Запорізькій області Гринюк Дмитра Володимировича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Бердянський міськрайонний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Бердянського міськрайонного суду С.М. Морока