Справа № 640/21552/18
Суддя: Грибан Інна Олександрівна
Дата ухвалення: 2021-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючий суддя Грибан І.О.,

судді: Ключкович В.Ю.,

Парінов А.Б.

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до приватного акціонерного товариства «Імперіал Тобакко Продакшн Україна» про застосування заходів реагування,

У С Т А Н О В И В:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулося в суд з позовом до товариства «Імперіал Тобакко Продакшн Україна», у якому просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень приватного акціонерного товариства «Імперіал Тобакко Продакшн Україна», розташованого за адресою: вул. Академіка Заболотного, 35, м. Київ, шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що під час проведення планової перевірки щодо додержання суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки встановлено, що об`єкт перевірки - приміщення приватного акціонерного товариства «Імперіал Тобакко Продакшн Україна», яке знаходиться за адресою вулиця Заболотного, 35, міста Києва експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 листопада 2020 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з прийнятим судом першої інстанції рішенням, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулось з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування всіх обставин справи та невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що виявлені ним порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки на об`єкті перевірки ПАТ «Імперіал Тобакко Продакшн Україна», створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей (як персоналу об`єкту, так і іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі у разі її виникнення).

При цьому, апелянт звертає увагу суду, що виявлені плановою перевіркою порушення законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, не були усунуті відповідачем до теперішнього часу, що підтверджується актом позапланової перевірки №123 від 16.12.2020, що, в свою чергу, вказує на помилковість висновків суду першої інстанції про відсутність підстав для застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень вказаного Товариства до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 січня 2021 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 листопада 2020 року та на підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

Відповідач, у свою чергу, подав відзив на апеляційну скаргу в якому зазначає, що вимоги апеляційної скарги вважає безпідставними та необґрунтованими, а викладені у апеляційній скарзі доводи - такими, що суперечать нормам чинного законодавства. Разом з цим, відповідач стверджує, що судом першої інстанції при вирішенні даного спору було правильно встановлено обставини справи та надано їм належну правову оцінку з дотриманням вимог норм матеріального та процесуального права, а тому підстави для його скасування відсутні. Додатково, відповідач звертає увагу суду, що аналіз виявлених позивачем 9 порушень свідчить про те, що вони є суто формальними та не становлять загрози життю та здоров`ю людей, що відповідно до вимог чинного законодавства виключає можливість застосування заходів реагування до Товариства.

З огляду на викладені у відзиві обставини, відповідач просить суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, надаючи юридичну оцінку встановленим фактам та обставинам справи, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі наказу Головного управління ДСНС у м. Києві від 14.09.2018 року №554 "Про проведення позапланових перевірок стану техногенної і пожежної безпеки" та посвідчення від 26.09.2018 року № 2828 проведено планову перевірку приміщення АТ «Імперіал Тобакко Продакшн Україна», розташованого за адресою: вулиця Заболотного, 35, м. Київ, щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої складено Акт планової перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки від 19.10.2018 року №338, в якому зафіксовано наступні порушення відповідачем правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме зафіксовано 17 порушень відповідачем вимог відповідного законодавства:

1. Розділу V п. 1.4. ППБУ: У цигарковому цеху система спринклерного пожежогасіння не виконана у відповідності до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «системи протипожежного захисту»;

2. Розділу V п.1.2 ППБУ: Приміщення тютюнового цеху не обладнано автоматичною системою пожежогасіння відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

3. Розділу V п. 1.2 ППБУ: Приміщення складу №2 не обладнано автоматичною системою пожежогасіння відповідно до вимог ДБН В.2.5-562014 «Системи протипожежного захисту»;

4. Розділу VI п.9.п.9.1 ППБУ: В складських приміщеннях допускається влаштування конторських (побутових) приміщень;

5. Розділу IІІ п. 2.3., глава 2 ППБУ: Комунікаційні отвори в протипожежних перешкодах не зашпаровано наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує межу вогнестійкості та димогазонепроникнення, що вимагається будівельними нормами для цих перешкод;

6. Розділу ІV п.1.3 ППБУ: Допускається застосування у вибухонебезпечних і пожежонебезпечних зонах світильників, ступінь захисту яких не відповідає класу зони згідно з ПУЕ та НПАОП 40.1-1.32-01;

7. Розділу III п. 2.23, розділ ІІ п.22 ППБУ: Висота евакуаційних виходів в адміністративній будівлі менша ніж 2 м.;

8. Розділу III п. 2.37 ППБУ: На шляхах евакуації з 5-го поверху адміністративної будівлі улаштовано поріг (виступ);

9. Розділу V п. 2.2 ППБУ: Пожежні крани в адміністративній будівлі розміщені у вбудованих або навісних шафах, які не мають отворів для візуального огляду їх без розкривання;

10. Розділу III п. 2.30 ППБУ: Прилади опалення сходової клітини адміністративного корпусу не встановлені на висоті 2,2 м. та вище від поверхні проступів та сходових площадок;

11. Розділу V п. 1.2 ППБУ: Приміщення механічного цеху не обладнано автоматичною системою протидимного захисту відповідно до вимог п.10.2.4 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

12. Розділу ІІІ п.2.37 ППБУ: Шляхи евакуації з їдальні захаращенні продуктами харчування та обладнанням;

13. Розділу ІІІ п.2.23, розділу ІІ п.22 ППБУ: Ширина евакуаційного виходу з буфету менше ніж 0,8м.;

14. Розділу ІІІ п.2.27 ППБУ: Двері на шляхах евакуації з їдальні відчинятися в протилежному напрямку до виходу з приміщення;

15. Розділу ІІІ п. 2.3 ППБУ: Двері складських (підсобних) приміщень їдальні не замінені на протипожежні з межею вогнестійкості ЕІ 30 та сертифікатом відповідності системи УкрСЕПРО;

16. Розділу V п.1.4 ППБУ: Приміщення з розташуванням кухонного обладнання (їдальня/) не обладнані модульними системами локального пожежогасіння, спеціалізованими для такого виду загоряння в порушення п. 8.1.5 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

17. Розділу V п. 1.2 ППБУ: Приміщення прохідної не обладнані автоматичною пожежною сигналізацією згідно з ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Примірник Акту №338 вручено 19.10.2018 року особисто, уповноваженій особі суб`єкта господарювання, який був присутній під час перевірки, начальнику адміністративно господарського відділу - Тарасенку О.В., про що зроблена відмітка в акті.

Через існування небезпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, позивач 14.12.2018 року звернувся з позовом в суд про застосування до відповідача заходів реагування у вигляді повної зупинки експлуатації будівель і споруд відповідача шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит - до повного усунення виявлених під час перевірки порушень.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для застосування вказаних заходів реагування.

При цьому суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем вживаються заходи по усуненню виявлених порушень Правил пожежної безпеки . Суд дійшов висновку, що на час розгляду справи більшість виявлених порушень усунуто , а «ті що залишилися не усунутими, не становлять загрози життю та /або здоров`ю людей».

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів апеляційної інстанції не може погодитись, виходячи з наступного.

Спірні правовідносини врегульовані Кодексом цивільного захисту України від 02 жовтня 2012 року № 5403-VI, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V (надалі - Закон N 877-V).

Статтею 1 цього Закону обумовлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з частиною п`ятою статті 4 Закону N 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Приписами статті 6 Закону N 877-V передбачено, що підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Згідно статті 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять, зокрема, органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду.

Відповідно до Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

До основних завдань Державна служба України з надзвичайних ситуацій віднесено здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до статті 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до статті 55 Кодексу цивільного захисту України визначено, що діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях. Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Пунктом 12 ч.1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України визначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки віднесено звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

В силу ч.2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно зі ст. 69 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.

Відповідно до п.1 ч.1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

Частиною 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Таким чином, статтями 69, 70 Кодексу цивільного захисту України передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

Відтак, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

Слід зазначити, що захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту підприємства до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Разом з тим, визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей є оціночним.

Однак це не спростовує необхідність дослідження судом доказів, якими обґрунтовується їх наявність та зважаючи, що такі спори розглядаються за позовними заявами суб`єктів владних повноважень, суди не повинні обмежуватися тільки даними актів перевірок. Достовірність інформації про зафіксовані в них порушення має бути перевірена судами шляхом зібрання відповідних доказів, а застосування судом обраного заходу реагування обґрунтовуватися з дотриманням всіх принципів адміністративного судочинства.

При цьому, при обранні заходу реагування у вигляді повного зупинення роботи закладу, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Колегія суддів звертає увагу на те, що, дійсно, перевіряючи обгрунтованість позовних вимог відповідного органу ДСНС України про застосування заходів реагування, суд має перевірити: 1) відповідність виявлених порушень з вимогами законодавства, що регулюють дані правовідносини; 2) встановити обсяг та «вагу» зазначених в акті перевірки порушень на предмет існування реальної загрози життю та здоров`ю людей (працівників, відвідувачів); 3) оцінити зібрані під час розгляду спору по суті докази від усіх сторін на предмет здійснення суб`єктом господарювання заходів по усуненню порушень, виявлених під час перевірочного заходу (вжиття заходів по ініціюванню проведення позапланової перевірки, часткове/повне усунення виявлених порушень, пріоритет усунення реальних загроз над «паперовими порушеннями» тощо); 4) надати оцінку спірним правовідносинам щодо наявності/відсутності підстав для застосування заходів реагування.

Вказані висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладеної у постанові від 19.05.2020 у справі №420/5156/18 та постанові від 21 лютого 2020 року у справі №815/6365/17.

Як убачається з Акту перевірки №338 від 19.10.2018, позивачем в результаті планової перевірки відповідача виявлено 17 недоліків в організації пожежної, техногенної та цивільної безпеки. Вказані порушення норм ППБУ та ДБН розділу «Системи протипожежного захисту» виявлені у приміщеннях цигаркового, тютюнового цехів, приміщенні складу №2, приміщення механічного цеху, складських приміщень їдальні, сходових клітин на шляху евакуації 5-го поверху адмінбудівлі.

Позивачем, на усунення виявлених порушень, видано припис №122 від 26.10.2018 в якому встановлено строк виконання порушень до 30.11.2018. , а в подальшому пред`явлено позов до суду.

Відповідачем, під час розгляду справи суду першої інстанції надано докази на підтвердження усунення порушень, зокрема: наказ №56 від 24.07.2018 року з додатками; лист №281/18 від 05.11.2018 року; наказ №71 від 05.11.2018 року; переліком систем пожежної автоматики; Договорами №П-ІП-171987, №П-МК-18079, №П-МК-182664; наказ №26 від 22.03.2018 року; акти прийняття та перевірки протипожежних систем; листи МВС; Порядок евакуації; Експертний звіт а також фотознімки.

Судом першої інстанції зазначені документи прийнято як належні та допустимі докази, які покладено в основу рішення суду.

Відповідно до вимог ст. 74,75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Колегія суддів звертає увагу, що надані відповідачем документи, зокрема фотознімки не дають змоги встановити місце та дату їх створення, ідентифікувати зображені на них об`єкти по відношенню до спірних правовідносин. Крім того, колегія суддів звертає увагу, що визначений у приписі строк усунення виявлених перевіркою порушень на час розгляду справи судом першої інстанції сплинув, а отже встановлення фактів усунення відповідачем порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, зафіксованих актом перевірки, можливе лише за наявності акту заходу державного нагляду (контролю), із зазначенням про відсутність виявлених порушень вимог законодавства. Водночас, такий акт контролюючого органу на час розгляду справи судом першої інстанції був відсутній. А ряд виявлених порушень продовжували існувати, що і зазначено судом у оскаржуваному рішенні, а за твердженням позивача, продовжує становити загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відтак, повного усунення всіх виявлених порушень відповідачем не здійснено і кожне з порушень, що наразі мають місце (зазначені вище), є небезпечним для життя і здоров`я людей.

В той же час, існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді, зокрема, повного зупинення експлуатації (роботи) будівель та приміщень.

Аналогічний правовий підхід застосовано Верховним Судом у постановах від 26 червня 2018 року по справі № 823/589/16, від 11 грудня 2019 року по справі № 320/7019/18..

Отже, висновки суду першої інстанції про те, що не усунуті відповідачем порушення Правил пожежної безпеки не становлять загрози життю та /або здоров`ю людей є необґрунтованим.

Аналізуючи вищенаведене, колегія суддів зазначає, що виявлені в ході проведення перевірки та зафіксовані у акті позивача порушення у сфері пожежної і техногенної безпеки, допущені відповідачем, дійсно можна кваліфікувати як такі, що створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей.

Разом з тим, позивачем не надано достатніх та достовірних доказів неможливості тимчасового зупинення окремих будівель та приміщень, в яких виявлені порушення, а необхідність знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит - до повного усунення порушень, тобто повної зупинки підприємства, позивачем не обґрунтована та суду не надано доказів технічної неможливості вжиття інших заходів.

Колегія суддів звертає увагу, що застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації всіх без виключення приміщень приватного акціонерного товариства «Імперіал Тобакко Продакшн Україна», розташованого за адресою: вул. Академіка Заболотного, 35, м. Київ, шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит - до повного усунення порушень є крайнім заходом, при застосуванні якого мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

При цьому слід наголосити, що наявність порушень, які залишились не усунутими та перешкоджають можливості швидкого реагування - збереження життя/здоров`я людей та майна, є прямим обов`язком для виконання відповідачем, проте, виходячи з їх суті та можливих ризиків настання надзвичайної ситуації, не є співмірними із застосуванням заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємства.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що в даному випадку відсутні підстави для примусового застосування до відповідача саме такого заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит - до повного усунення порушень.

Доводи апеляційної скарги зазначених висновків не спростовують. Суд апеляційної інстанції при прийнятті рішення враховує акт позапланової перевірки позивача №123 від 16.12.2020, але до уваги не приймає, оскільки вказана перевірка мала місце після винесення рішення судом першої інстанції . Виявлені в ході цієї перевірки обставини та факти є самостійною підставою для звернення органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки в межах наданих повноважень до суду з відповідним позовом.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно ч. 4 ст. 317 КАС України зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення частково з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до невідповідності висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, а тому наявні підстави для його зміни.

У відповідності до ст. 271 КАС України у справах, визначених статтями 273-277, 280-289 цього Кодексу, суд проголошує повне судове рішення.

Копії судових рішень у справах, визначених цією статтею, невідкладно видаються учасникам справи або надсилаються їм, якщо вони не були присутні під час його проголошення.

Керуючись ст.ст. 271, 308, 310, 311, 315, 317, 321, 322 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до приватного акціонерного товариства «Імперіал Тобакко Продакшн Україна» про застосування заходів реагування залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 листопада 2020 року змінити в частині мотивування.

В іншій частині рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 листопада 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Головуючий суддя І.О. Грибан

Судді: В.Ю. Ключкович

А.Б. Парінов

(повний текст постанови складено 15.03.2021р.)