Справа № 136/374/21
Суддя: Шпортун С. В.
Дата ухвалення: 2021-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 136/374/21
УХВАЛА

іменем України

15.03.2021 м. Липовець

Суддя Липовецького районного суду Вінницької області Шпортун С.В. розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до старшого інспектора з ОР ВБПП УПП Київської області капітана поліції Захарчука Андрія Володимировича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вищевказаним позовом до старшого інспектора з ОР ВБПП УПП Київської області капітана поліції Захарчука Андрія Володимировича.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі судом встановлено, що позов не відповідає вимога ст.160, 161 КАС України, з огляду на таке.

В порушення п.2 ч.5 ст.160 КАС України, позивачем не повністю зазначено повне найменування (для посадових осіб юридичної особи) відповідача, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, зареєстрованих за законодавством України, працівником якої є відповідач.

Крім цього, статтею 255 КУпАП передбачено, що у справах про адміністративні правопорушення, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи цих органів.

Частиною третьою статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених статтею 121 КУпАП, посадові особи відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу Національної поліції.

Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 121 КУпАП.

Використання у зазначених вище нормах формулювань "від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного архітектурно-будівельного контролю", "розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях КУпАП" вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

При цьому, зміст статті 288 КУпАП щодо можливості оскаржити постанову органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення не спростовує висновків суду касаційної інстанції про те, що відповідачем у таких справах є саме орган, а не посадова особа.

Вказані висновки викладені в постановах Верховного Суду від 26.12.2019 у справі N 724/716/16 та від 17.06.2020 у справі N 127/6881/17.

Крім цього, у позові в ідсутні обґрунтування щодо вибору позивачем підсудності (ст.25, 26 КАС України), оскільки позови до відповідача (посадової особи юридичної особи) пред`являються в суд за місцезнаходженням юридичної особи згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Всупереч вимогам п.7 - 10 ч.5 ст.160 КАС України, у позові не зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; не зазначено обґрунтування порушення оскаржуваним рішенням прав, свобод, інтересів позивача.

Також у позові позивачем не зазначено підстави звільнення від сплати судового збору та норми відповідного до закону.

Так у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 (опублікована 28.04.2020) у справі № 543/775/17, Верховний Суд дійшов висновку, що за подання позовної заяви про скасування постанови про адміністративне правопорушення належить сплачувати судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (зараз це 420,40 грн).

Свою позицію суд мотивує таким чином: по-перше, тепер за подання до суду заяв та скарг сплачується судовий збір, а не державне мито, а по-друге, Закон України Про судовий збір не передбачає винятків для позову про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на те, що нормами діючого законодавства не передбачено можливості відкриття провадження у справі за позовною заявою, яка не відповідає вимогам щодо форми та змісту, тому суд вважає за доцільне надати позивачеві строк для усунення недоліків, які зазначені в ухвалі.

На підставі викладеного та керуючись ст.160, 161, 248 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до старшого інспектора з ОР ВБПП УПП Київської області капітана поліції Захарчука Андрія Володимировича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, - залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що якщо позивач не усунить недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатись неподаною і повернеться позивачеві.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя С.В. Шпортун