Справа № 360/2185/20
Суддя: Гаврищук Тетяна Григорівна
Дата ухвалення: 2021-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2021 року справа №360/2185/20

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Гаврищук Т.Г.

суддів: Блохіна А.А.

Сіваченка І.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на рішення Луганського окружного адміністративного суду (суддя Петросян К.Є.) від 25 листопада 2020 року (повний текст складено 05 квітня 2017 року у м.Слов`янську) по справі №200/1765/19-а за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними та скасування наказів, визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні ді, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування висновку за результатами службового розслідування 03.03.2020 року; визнання протиправним та скасування наказу від 26.03.2020 року №200 «Про застосування до працівника управління патрульної поліції в Луганській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення»; визнання протиправним дії щодо зменшення премії на підставі результатів проведення службового розслідування та зобов`язання виплатити премію за період дії дисциплінарного стягнення.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2020 року позов задоволено частково, визнано протиправним та скасовано наказ Департаменту патрульної поліції від 26.03.2020р. № 200 «Про застосування до працівника управління патрульної поліції в Луганській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення»; визнано протиправними дії щодо зменшення розміру премії за березень 2020 року, на підставі результатів проведеного службового розслідування; зобов`язання вирішити питання щодо преміювання за березень 2020 року відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015р. №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.

В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати постанову суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Відповідач вважає, що судом першої інстанції не прийнято до уваги, що вибір одного з видів дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень органу, що має право приймати рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження. Скасування наказу про притягнення позивача до попередження про неповну службову відповідальність, за умови підтвердження факту вчинення дисциплінарного проступку та відсутності порушень процедури проведення службового розслідування, не може вважатись обґрунтованим. Відповідач зазначив, що питання щодо преміювання поліцейських віднесено до виключної компетенції керівника органу поліції; розмір премії встановлюється за рішенням керівника відповідно до затверджених ним положень; виплата премії здійснюється за наказом керівника органу поліції, який видається до 25 числа кожного місяця на підставі списків начальників структурних підрозділів органу поліції, та відповідно до, в тому числі, особистого внеску поліцейського в загальні результати служби; премія виплачується в останній день місяця за поточний місяць разом з виплатою грошового забезпечення. Відповідач підтвердив, що рапортом начальника УПП в Луганській області від 09.03.2020 року, направленим до Департаменту патрульної поліції висловлено клопотання про зменшення позивачу розміру премії на 2000 грн. на підставі наказу від 03.02.2020 року №13 про проведення службового розслідування, за результатами якого встановлено факт недотримання етичної поведінки поліцейського та вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників. Оскільки, копії наказів надійшли від Департаменту патрульної поліції до Управління патрульної поліції в Луганській області ДПП після розгляду справи, представник Департаменту був позбавлений можливості надати копії наказів начальника Департаменту патрульної поліції №398 від 27.02.2020 року, №571 24.03.2020 року, №752 від 23.04.2020 року «Про затвердження розмірів преміювання», що підтверджують дискреційне рішення керівника на зменшення премії.

Позивач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому проти доводів апеляційної скарги заперечував, вважає, що рішення суду є законним та обґрунтованим, ухвалено судом відповідно до норм матеріального та процесуального права на підставі повного і всебічного з`ясування обставин в адміністративній справі.

Всі особи, які беруть участь у справі, у судове засідання не прибули, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, тому відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, відзив на апеляційну скаргу, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Судом першої інстанції та під час апеляційного провадження встановлено, що позивач проходив службу на посаді поліцейського взводу №1 роти № 4 батальйону Управління патрульної поліції в Луганській області Департаменту патрульної поліції з 05.02.2016р..

Наказом начальника Управління патрульної поліції в Луганській області від 03.02.2020р. № 13 було призначено службове розслідування з метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин можливого порушення службової дисципліни поліцейським взводу № 1 роти № 4 батальйону управління патрульної поліції в Луганській області Департаменту патрульної поліції сержантом поліції ОСОБА_1 , що виразилося у порушенні вимог діючого законодавства під час несення служби, яке мало місце 29.10.2019р. та визначено склад комісії (т.1 а.с.167-168).

03.03.2020р. начальником УПП в Луганській області ДПП затверджено висновок за результатами службового розслідування, яким визначено, що поліцейський взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП в Луганській області старший сержант поліції ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність (т.1 а.с.184-200).

Наказом Департаменту патрульної поліції від 26.03.2020р. № 200 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні пунктів 1, 2 частини першої статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 1 та 10 пункту 3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції поліцейського батальйону УПП в Луганській області ДПП, затвердженою наказом Департаменту патрульної поліції від 12.12.2017 № 6086, абзаців 1, 2, 7 пункту 1 розділу ІІ наказу Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 «Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських, пунктів 1, 2, 6 частини третьої статті 1, частини восьмої статті 19, пункту 4 частини третьої статті 13, поліцейського взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП в Луганській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність» (т.1 а.с.20, 201).

Наведені обставини сторонами не оспорюються.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Закон України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до статті 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази. Накази, розпорядження та доручення вищих органів, керівників, посадових та службових осіб, службова, політична, економічна або інша доцільність не можуть бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.

За приписами частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно частини 2 статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018р. №2337-VІІІ України» затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі Статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до частини 1 статті 1 Статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною першою статті 11 Статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (статті 12 Статуту).

Згідно із частиною другою статті 13 Статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2)догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частини сьомої статті 19 Статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

За частиною десятою статті 14 Статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018р. за № 1355/32807 (далі Порядок № 893).

Пунктом 4 розділу V Порядку № 893 визначено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 7 розділу V Порядку № 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, наказом начальника УПП в Луганській області ДПП від 03.02.2020р. № 13 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» було призначено службове розслідування з метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин можливого порушення службової дисципліни поліцейським взводу № 1 роти № 4 батальйону управління патрульної поліції в Луганській області ДПП сержантом поліції ОСОБА_1 , шо виразилося у порушенні вимог діючого законодавства під час несення служби, яке мало місце 29.10.2019р.. Також, зазначеним наказом створено дисциплінарну комісію (т. 1 а.с.56-57).

Підставою для призначення службового розслідування слугував рапорт інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Луганській області Департаменту патрульної поліції Сосєдової Ю.Є. від 22.01.2020р. № 1049 на ім`я т.в.о. начальника УПП в Луганській області ДПП у якому зазначено, що в ході перегляду відео з портативного відореєстратора № 22 поліцейського взводу 1 роти 4 УПП в Луганській області ДПП старшого сержанта поліції ОСОБА_3 було виявлено, що під час спілкування з громадянином ОСОБА_4 29.10.2020р. о 19:07 позивач стверджував про те, що патрульна поліція Луганської області є караючим органом та, що керівництво вимагає від підлеглих карати громадян, наказує писати більше постанов (т. 1 а.с. 59).

За результатами проведеного службового розслідування, доповідною запискою від 17.03.2020р. начальник УПП в Луганській області звернувся до начальника ДПП із пропозицією застосувати запропонований дисциплінарною комісією вид стягнення (попередження про неповну службову відповідність) відносно ОСОБА_1 (т.1 а.с.141-142)

За розглядом даної пропозиції, начальником Департаменту патрульної поліції прийнято наказ від 26.03.2020р. № 200 про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність згідно Переліку посад керівників Національної поліції України та їх повноважень щодо застосування заохочень та дисциплінарних стягнень, затвердженого наказом Національної поліції України від 04.10.2018р. № 929 (т.1 а.с.141-142).

Судом першої інстанції під час розгляду справи встановлено, що наказ начальника УПП в Луганській області ДПП від 03.02.2020р. № 13 щодо призначення службового розслідування стосовно дій ОСОБА_1 , винесений у межах наданих йому повноважень та у відповідності до вимог діючого законодавства, внаслідок чого суд не знаходить підстав для задоволення позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування наказу начальника управління патрульної поліції в Луганській області Департаменту патрульної поліції Віктора Левченко від 03.02.2020р. № 13 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії».

Що стосується позовних вимог про визнання протиправним наказу начальника Департаменту патрульної поліції від 26.03.2020р. № 200 «Про застосування до працівника управління патрульної поліції ГУНП в Луганській області дисциплінарного стягнення» суд дійшов висновку про те, що проведеним службовим розслідуванням встановлено факт грубого порушення позивачем службової дисципліни, що виразилось у тому, що під час спілкування з гр. ОСОБА_4 , позивач стверджував, що патрульна поліція Луганської області є караючим органом, оскільки керівництво вимагає від підлеглих карати громадян України, а також вимагає складання великої кількості адміністративних матеріалів, через що останній виносить постанову стосовно ОСОБА_4 ..

Зазначений факт підтверджується наданими в ході службового розслідування поясненнями поліцейського взводу роти № 1 роти № 4 батальйону УПП в Луганській області ДПП Кюрджиєва К.А., який пояснив, що 29.10.2019р. під час спілкування із водієм ОСОБА_1 відповів, що керівництво вимагає від нього писати постанови, тому він і пише та додав, що керівництво вимагає від нього кількість. Також, працівники роти № 4 батальйону УПП в Луганській області ДПП під час опитування в ході службового розслідування в своїх поясненнях зазначили, що в УПП в Луганській області ДПП показник адміністративних матеріалів відсутній, ніхто з керівництва не вимагає від особового складу написання визначеної кількості адміністративних матеріалів за робочу зміну.

Крім того, встановлене під час службового розслідування порушення службової дисципліни ОСОБА_1 повністю підтверджено в ході перегляду у судовому засіданні відеозапису з портативного відеореєстратора DSJХ300022_ВВ0022, яким 29.10.2019р. користувався поліцейський взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП в Луганській області ДПП старший сержант поліції ОСОБА_1 (т.1 а.с.92) та не спростовано останнім під час розгляду справи належними та допустимими доказами.

Отже, суд погодився із висновком дисциплінарної комісії про наявність в діях позивача ознак дисциплінарного проступку.

Позивачем зазначені висновки суду першої інстанції не оспорюються.

Позивачем апеляційна скарга на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2020 року не подавалась, а тому суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідача.

Приймаючи рішення про визнання протиправним та скасування наказу Департаменту патрульної поліції від 26.03.2020р. № 200 «Про застосування до працівника управління патрульної поліції в Луганській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення», суд першої інстанції дійшов висновку про те, що стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність є суворим та не відповідає допущеному позивачем порушенню, зокрема щодо етичної поведінки поліцейського.

Судом також враховано, що позивач перебував на службі в Національній поліції з 05.02.2016р. та на дату винесення наказу від 26.03.2020р. № 200 не мав дисциплінарних стягнень, що не заперечувалось відповідачем під час розгляду справи.

З наведеним висновком суду першої інстанції колегія суддів не може погодитисьа з огляду на наступне.

Відповідно до статті 13 Статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

У відповідності до частини третьої статті 19 Статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника (частина четверта статті 19 Статуту).

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості (частина шоста статті 19 Статуту).

Приписами частини восьмої статті 19 Статуту встановлено, що під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє (частина дванадцята статті 19 Статуту).

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, позивач був притягнутий до дисциплінарної відповідальності за наслідками проведеного службового розслідування, яким встановлено порушення останнім службової дисципліни, а саме: пунктів 1, 2 частини першої статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 1 та 10 пункту 3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції поліцейського батальйону УПП в Луганській області ДПП, затвердженою наказом Департаменту патрульної поліції від 12.12.2017р. № 6086, абзаців 1, 2, 7 пункту 1 розділу ІІ наказу Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016р. № 1179 «Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських, пунктів 1, 2, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного Статуту.

Колегія суддів вважає, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Правила етичної поведінки поліцейського, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 №1179.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ вказаних Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Колегія суддів зазначає, що встановлені службовим розслідуванням обставини щодо порушення позивачем вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 1 та 10 пункту 3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції поліцейського батальйону УПП в Луганській області ДПП, затвердженою наказом Департаменту патрульної поліції від 12.12.2017р. №6086, абзаців 1, 2, 7 пункту 1 розділу ІІ наказу Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016р. № 1179 «Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських, пунктів 1, 2, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного Статуту, які підтверджені зібраними в ході проведення службового розслідування матеріалами, є достатньою підставою для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності.

Суд апеляційної інстанції вважає, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває в площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення і залежить від тяжкості проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяної шкоди, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до виконання службових обов`язків, рівня кваліфікації тощо.

Колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги про те, що встановлені під час службового розслідування порушення є грубим порушенням позивачем службової дисципліни, свідчать про скоєння проступку проти інтересів служби, підриває довіру до нього як до носія влади, та призводить до приниження авторитету органів поліції.

Отже, колегія суддів вважає, що вид дисциплінарного стягнення відносно позивача було обрано вірно.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про те, що судом першої інстанції безпідставно визнано протиправним та скасовано наказ Департаменту патрульної поліції від 26.03.2020р. № 200 «Про застосування до працівника управління патрульної поліції в Луганській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення».

Щодо вимог про визнання протиправними дій відповідача щодо зменшення позивачеві премії на підставі результатів проведеного службового розслідування та зобов`язання виплатити премію за період дії дисциплінарного стягнення, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною першою статті 94 Закону №580 визначено, що поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання.

Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України (частина друга статті 94 Закону №580).

Підпунктом 2 пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015р. № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (далі Постанова № 988) надано право керівникам органів, закладів та установ Національної поліції в межах затверджених для них асигнувань на грошове забезпечення здійснювати преміювання поліцейських відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби.

На виконання Закону України «Про Національну поліцію» та Постанови №988, наказом МВС України від 06.04.2016р. №260, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.04.2016р. за №669/28799, затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (далі Порядок №260).

Відповідно до пункту 3 розділу І Порядку №260 грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання.

До складу грошового забезпечення входять:1) посадовий оклад;2) оклад за спеціальним званням;3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер);4) премії;5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Пунктом 12 розділу ІІ Порядку №260 визначено, що керівники органів поліції мають право преміювати поліцейських відповідно до особливостей проходження служби та особистого внеску поліцейського в загальні результати служби з урахуванням специфіки і особливостей виконання покладених на нього завдань та у межах асигнувань, затверджених на грошове забезпечення для утримання Національної поліції.

Розміри премії встановлюються за рішенням керівників органів поліції відповідно до затверджених ними положень про преміювання та наявного фонду грошового забезпечення.

Виплата премій поліцейським здійснюється за наказами керівників органів поліції.

У випадку допущення поліцейськими проступків, які впливають на розмір премії, до наказу вносяться відповідні зміни та проводиться перерахунок премії в наступному місяці.

Накази про преміювання поліцейських видаються до 25 числа кожного місяця на підставі списків начальників структурних підрозділів органу поліції, погоджених з фінансовим підрозділом у частині розміру фонду преміювання.

Виплата премії проводиться щомісяця в останній день місяця за поточний місяць разом з виплатою грошового забезпечення.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції про те, що з системного аналізу зазначених норм слідує, що питання щодо преміювання поліцейських віднесено до виключної компетенції керівника органу поліції; розмір премії встановлюється за рішенням керівника відповідно до затверджених ним положень; виплата премії здійснюється за наказом керівника органу поліції, який видається до 25 числа кожного місяця на підставі списків начальників структурних підрозділів органу поліції, та відповідно до, в тому числі, особистого внеску поліцейського в загальні результати служби; премія виплачується в останній день місяця за поточний місяць разом з виплатою грошового забезпечення.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, рапортом начальником УПП в Луганській області від 09.03.2020р., направленим до Департаменту патрульної поліції висловлено клопотання про зменшення позивачеві розміру премії на 2000 грн. на підставі наказу від 03.02.2020 р. № 13 про проведення службового розслідування, за результатами якого встановлено факт недотримання етичної поведінки поліцейського та вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників (т.2 а.с.60-63).

Судом першої інстанції встановлено, що розрахунковими листами, наданими відповідачем підтверджується невиплата премії позивачеві у березні 2020 року в сумі 2030,46 грн. (т.2 а.с.7). Однак, відповідний наказ керівника, на підставі якого здійснено зменшення виплати премії позивачу у березні 2020 року суду не надано. Викладене і стало підставою для задоволення позову.

Наведений висновок суду першої інстанції колегія суддів вважає помилковим з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою позову в частині визнання протиправними дії щодо зменшення премії на підставі результатів проведеного службового розслідування та зобов`язання виплатити премію за період дисциплінарного стягнення, слугувало незаконне, на думку позивача, прийняття відповідачем наказу від 26.03.2020р. № 200 про застосування дисциплінарного стягнення.

Отже, відсутність наказу керівника, на підставі якого здійснено зменшення виплати премії позивачу, не було підставою позову.

Судом першої інстанції під час розгляду справи наказ чи інші документи, на підставі якого здійснено зменшення виплати премії, у відповідача не витребувались.

До апеляційної скарги відповідачем було надано копію наказу Департаменту патрульної поліції від 24.03.2020р. №571, яким підтверджується встановлений позивачеві розмір премії за березень 2020р. 73,287% в сумі 4094,35 грн., яка і була виплачена позивачеві, що засвідчується відповідним розрахунковим листом.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про те, що судом першої інстанції безпідставно визнано протиправними дії щодо зменшення розміру премії за березень 2020 року, на підставі результатів проведеного службового розслідування та зобов`язано вирішити питання щодо преміювання за березень 2020 року відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015р. №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції».

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення порушено норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, а тому оскаржувана постанова підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись статтями 23, 33, 139, 292, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2020 року по справі №200/1765/19-а задовольнити.

Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2020 року по справі №200/1765/19-а скасувати.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу начальника управління патрульної поліції в луганській області Департаменту патрульної поліції Віктора Левченко від 03.02.2020 року №13 «призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії»; визнання протиправним та скасування наказу начальника Департаменту патрульної поліції Євгенія Жукова від 26.03.2020 року №200 «Про застосування до працівника управління патрульної поліції в Луганській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення»; визнання протиправним дії Департаменту патрульної поліції щодо зменшення премії на підставі результатів проведення службового розслідування та зобов`язання виплатити премію за період дії дисциплінарного стягнення відмовити.

Постанова у повному обсязі складена та підписана 16 березня 2021 року.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з 16 березня 2021 року та підлягає касаційному оскарженню крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: Т.Г. Гаврищук

А.А. Блохін

І.В. Сіваченко