Справа № 420/509/21
Суддя: Кравченко М.М.
Дата ухвалення: 2021-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/509/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді - Кравченка М.М.,

розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, третя особа: ОСОБА_2 , про визнання протиправними та скасування рішень від 22.09.2020 року та від 15.12.2020 року, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, третя особа: ОСОБА_2 , в якій просив: визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 22.09.2020 року про порушення щодо ОСОБА_1 дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_2 ; визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 15.12.2020 року про притягнення ОСОБА_1 як адвоката до дисциплінарної відповідальності із застосуванням дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців за скаргою ОСОБА_2 .

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив наступне. Ознайомившись з текстом рішення КДКА Одеської області від 15.12.2020 та протоколом засідання позивач дійшов наступних висновків про незаконність та несправедливість рішень КДКА від 22.09.2020 та від 15.12.2020, у зв`язку з чим вони підлягають скасуванню з наступних підстав: 1. Рішення були ухвалені КДКА як «судом, встановленим не відповідно до закону» (в розумінні ст.6 Конвенції про захист прав людини); 2. КДКА як дисциплінарний суд при розгляді справи ОСОБА_1 безпідставно та свавільно надала собі статусу таємного інквізиційного квазвітрибуналу, грубо й безмежно порушивши фундаментальні принципи діяльності КДКА, закріплених в п.1.1.3 Регламенту КДКА (відкритість, гласність, законність, незалежність, об`єктивність, колегіальність прийняття рішень, їх обов`язковість, змагальність сторін у дисциплінарному провадженні); 3. Рішення КДКА були ухвалені неуповноваженим складом дисциплінарного суду, як за суб`єктивними, так і за об`єктивними критеріями, встановленими Європейським судом з прав людини на злісне порушення ст.6 Конвенції та п.7.4 Регламенту КДКА; 4. Рішення КДКА були ухвалені в атмосфері тотальної секретності на порушення ст.6 Конвенції та п.1.1.3 Регламенту КДКА; 5. Рішення КДКА були ухвалені з явним конфліктом інтересів члена КДКА Іванової П.В.; 6. Рішення КДКА були ухвалені з явним конфліктом інтересів члена КДКА ОСОБА_3.; 7. КДКА позбавило права позивача заявити відводи конкретним членам КДКА, які мають відверто упереджене ставлення до нього ( ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ) на грубе порушення ст.6 Конвенції та п.44 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, які за інших обставин не мали права голосу під час прийняття рішень; 8. Рішення КДКА було ухвалене з грубим порушенням презумпції невинуватості на грубе порушення ст.6 Конвенції про захист прав людини, ст.62 Конституції України, п.7 Положення про розгляд скарг; 9. КДКА свавільно й безпідставно перебрала на себе функцію обвинувачення та безпідставно звільнила скаржника від обов`язку доказування складу дисциплінарного проступку на грубе порушення ст.62 Конституції України та п.7 Положення про розгляд скарг; 10. Рішення КДКА від 22.09.2020 та від 15.12.2020 мають явний характер свавільності, а сам розгляд скарги мав характер інквізиційної таємної процедури із заздалегідь поставленим завданням ухвалити без належного обговорення рішення про застосування максимально жорсткої, суворої, свавільної, не справедливої та незаконної дисциплінарної санкції; 11. При ухваленні рішень КДКА від 22.09.2020 та від 15.12.2020 ОСОБА_1 був свавільно позбавлений права на професійну правничу допомогу, не зважаючи на те, що, відповідно до ст.59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу; 12. Рішення КДКА від 22.09.2020 та від 15.12.2020 мали явний дискримінаційний характер в силу надання скаржнику численних преференцій та привілеїв з боку КДКА на явне порушення принципу змагальності, закріпленого в п.1.1.3 Регламенту КДКА, а головне - на порушення ст.6 Закону України «Про засади протидії та запобігання дискримінації в Україні»; 13. Скарга ОСОБА_2 є формою злочинного тиску на позивача як на адвоката з боку групи рейдерів, причетних до численних злочинних нападів на фермерів Ізмаїльського району Одеської області з використанням автоматичної вогнепальної зброї; 14. Рішення КДКА від 22.09.2020 та від 15.12.2020 мають характер переслідування за принципову правову позицію у цивільній справі № 500/2395/18, яка стосується діяльності організованого злочинного угруповання, яке, в свою чергу, неодноразово вчиняло злочини проти власності, життя та здоров`я; 15. Між окремими членами КДКА та скаржником існувала змова, метою якою було свавільне позбавлення ОСОБА_1 права на представництво інтересів позивачів у цивільній справі № 500/2395/18 та взагалі у незаконний спосіб усунути від представництва ТОВ «Злагода», ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ; 16. Рішення КДКА від 22.09.2020 та від 15.12.2020 були ухвалені на грубе порушення ст.ст.6, 13, 34 Конвенції про захист прав людини; 17. На грубе порушення п.44 Положення про розгляд скарг, КДКА Одеської області цілеспрямовано розглянула скаргу проти позивача, яка містила явні ознаки зловживання. Між тим, не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 16.01.2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, третя особа: ОСОБА_2 , про визнання протиправними та скасування рішень від 22.09.2020 року та від 15.12.2020 року було прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі.

У відзиві на позовну заяву відповідач вказує, що як рішення про порушення дисциплінарної справи від 22.09.2020 року, так і рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності від 15.12.2020 року прийняті законно і обґрунтовано, у повній відповідності до приписів ст.ст.39, 40, 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; Правил адвокатської етики; Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 року, з наступними змінами та доповненнями; Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність від 30.08.2014 року, з наступними змінами та доповненнями. Рішення від 22.09.2020 року, від 15.12.2020 року у дисциплінарній справі стосовно адвоката ОСОБА_1 прийняті без порушення його права на участь у розгляді справи та з дотриманням встановленої законодавством процедури. За правилом ч.1 ст.36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. На момент подачі скарги згідно з даними Єдиного реєстру адвокатів України адреса робочого місця адвоката ОСОБА_1 була: АДРЕСА_1 . Копія скарги разом з додатковими матеріалами надсилалась за цією адресою. З огляду на належне повідомлення адвоката ОСОБА_1 про розгляд дисциплінарної справи, його твердження про позбавлення права заявляти відвід, порушення принципів, закріплених у п.1.1.3 Регламенту КДКА, положень п.44 Положення про розгляд скарг щодо неналежної поведінки адвокатів є хибними. Відповідно до ч.3 ст.50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кваліфікаційна палата утворюється у складі не більше дев`яти членів, дисциплінарна - не більше одинадцяти членів палати. До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема, прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю (п.3 ч.5 ст.50 Закону). Як вбачається з витягів протоколів № 47, № 49 засідань дисциплінарної палати КДКА Одеської області, на засіданнях 22.09.2020 року та 15.12.2020 року при прийнятті рішень про порушення дисциплінарної справи та про притягнення до дисциплінарної відповідальності були присутні 10 членів дисциплінарної палати, що повністю відповідає вимогам Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Порушення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, в тому числі ст.6, у дисциплінарній справі адвоката ОСОБА_1 відсутні. Дисциплінарна палата КДКА Одеської області дійшла висновку, що адвокат ОСОБА_1 порушив вимоги ч.1 ст.4, п.п.1, 6 ч.1 ст.21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ст.ст.42, 44 Правил адвокатської етики, що відповідно до п.3 ч.2 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» стало підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення. З огляду на викладене, дисциплінарна палата КДКА Одеської області дійшла висновку, що поведінка адвоката ОСОБА_1 кваліфікується на підставі п.3 ч.2 ст.31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» як грубе одноразове порушення Правил адвокатської етики, та є підставою для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю. Слід зазначити, що позовна заява ОСОБА_1 на 61 аркуші навіть не містить заперечень стосовно скоєного ним дисциплінарного проступку, що додатково підтверджує правомірність винесення рішень від 22.09.2020 року, від 15.12.2020 року та згоду позивача з обставинами, встановленими у рішеннях. Фактичні обставини цивільної справи та її матеріали, на які посилається позивач, ніяким чином не відносяться до дисциплінарної справи та поведінки адвоката, встановленої у рішеннях. Наявність публікацій адвоката та його освіта були враховані палатою при обранні виду дисциплінарного стягнення. За приписами ст.70 Правил адвокатської етики адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному стягненню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює питання дисциплінарної відповідальності відносно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь. Щодо відносин дисциплінарної відповідальності адвокатів діє презумпція невинуватості. Як вже було зазначено, в матеріалах дисциплінарної справи містяться ухвали Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області по справі № 500/2395/18, в яких судом встановлено зловживання адвокатом ОСОБА_1 своїми процесуальними правами з метою затягування розгляду справи, що беззаперечно підтверджує порушення ним процесуального законодавства. Таким чином, оскаржувані рішення відповідача від 22.09.2020 року, від 15.12.2020 року прийняті у повній відповідності до приписів ч.2 ст.19 Конституції України, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано; неупереджено; добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом; пропорційно; з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно.

У поясненнях щодо позову ОСОБА_2 зазначає, що відповідно до положень пунктів 26 та 44 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 за № 120, повідомлення адвоката про проведення щодо нього перевірки разом з заявою (скаргою) та копії всіх документів, приєднаних до неї, а так само повідомлення про проведення засідання дисциплінарної палати КДКА, здійснюється шляхом надсилання вказаних документів поштою за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України. Як вбачається з позовної заяви, долучених до неї документів та оскаржуваного рішення КДКА, позивачу надсилалися повідомлення за адресою його робочого місця. Тобто, відповідачем по справі було дотримано порядок повідомлення позивача про наявність скарги, проведення щодо нього перевірки та засідання дисциплінарної палати КДКА. Окрім цього, 20 січня 2020 року та 03 лютого 2020 року до Одеського апеляційного суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_1. по справі № 500/2395/18 за позовом ОСОБА_6 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» до селянського (фермерського) господарства «Чебана Петра Григорійовича», селянського (фермерського) господарства «ОСОБА_2», ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - ОСОБА_5 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння, яким він просив змінити підсудність по вказаній справі. Клопотання було обґрунтовано представником позивачів - адвокатом ОСОБА_1., зокрема тим, що він проживає у м. Київ, та у зв`язку із тим, що розташування м. Одеса є ближчим до м. Київ. Також зазначено адресу для листування адвоката ОСОБА_1.: АДРЕСА_4 Отже, неотримання відомостей про те, що була подана скарга, відкрито провадження за цією скаргою та в подальшому було прийнято оскаржуване рішення, пов`язано виключно з тим, що позивач здійснює свою адвокатську діяльність у м. Києві, а не за адресою робочого місця адвоката, зазначеного в ЄРАУ. При цьому, відповідно до ч.2 ст.17 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» до Єдиного реєстру адвокатів України вносяться відомості щодо найменування і місцезнаходження організаційної форми адвокатської діяльності, номери засобів зв`язку; адреса робочого місця адвоката, номери засобів зв`язку. Відповідно до ч.3 ст.17 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокат протягом трьох днів з дня зміни відомостей про себе, що внесені або підлягають внесенню до Єдиного реєстру адвокатів України, письмово повідомляє про такі зміни раду адвокатів регіону за адресою свого робочого місця, крім випадків, якщо ці зміни вносяться на підставі рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Пунктом 3.4 статті 3 Порядку ведення Єдиного реєстру адвокатів України, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України № 26 від 17 грудня 2012 року (із наступними змінами та доповненнями) передбачено, що адвокат протягом трьох днів з дня зміни відомостей про себе, що внесені або підлягають внесенню до Єдиного реєстру адвокатів України, письмово повідомляє про такі зміни раду адвокатів регіону за адресою свого робочого місця, крім випадків, якщо ці зміни вносяться на підставі рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Відповідно до п.3.1.4 статті 3 Порядку ведення Єдиного реєстру адвокатів України, встановлено, що до ЄРАУ вносяться такі відомості про адвокатів, а саме: адреси робочих місць адвоката (із зазначенням основної та/або додаткових адрес робочого місця), номери засобів зв`язку, адреси електронної пошти. Натомість, адвокат ОСОБА_1 в порушення вищевказаних вимог, не повідомив Раду адвокатів Одеської області про зміну адреси робочого місця. Отже, повідомлення адвоката про проведення щодо нього перевірки разом з заявою (скаргою) та копії всіх документів, приєднаних до неї, а так само повідомлення про проведення засідання дисциплінарної палати КДКА, було здійснено належним чином, а неотримання таких повідомлень позивачем по справі сталося з вини самого позивача через невиконання ним обов`язків, встановлених Порядком ведення Єдиного реєстру адвокатів України та Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». ОСОБА_2 наголошує на тому, що не реалізація позивачем права на можливий відвід є наслідком поведінки самого позивача по справі та пов`язана з невиконанням ним обов`язків, встановлених Порядком ведення Єдиного реєстру адвокатів України та Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Окрім цього, слід зазначити, що рішення від 15 грудня 2020 року було прийнято за участю 10 з 11 членів дисциплінарної палати, з яких 10 проголосували за притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців. Відповідно до п.2.2.1 Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, затвердженої рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2013 року № 268 (із наступними змінами та доповненнями), кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кількісний і персональний склад палат кваліфікаційно-дисциплінарної комісії регіону визначається конференцією адвокатів регіону, але не більше дев`яти членів кваліфікаційної палати та не більше одинадцяти - дисциплінарної. Відповідно до ст.41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. Аналогічні положення закріплені в п.55 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката. Згідно п.8.2. Регламенту, рішення палати приймається за наслідками обговорення та голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім передбачених Законом випадків. Оскаржуване позивачем рішення від 15.12.2020 року було прийнято більшістю голосів від загальної кількості її членів на засіданні дисциплінарної палати (10 з 11 членів дисциплінарної палати КДКА), а тому є правомочним та законним. Відповідно до ч.1 ст.36 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльністю», право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. ОСОБА_2 зазначає, що позивач в обґрунтування позовних вимог не наводить доказів спростування наявності складу дисциплінарного порушення в його діях; посилання позивача на порушення «процесу» притягнення його до відповідальності нічим не підтверджені та не впливають на законність та обґрунтованість рішення КДКА.

У відповіді на відзив позивач зазначає, що категорично спростовує твердження представника відповідача, що начебто ним не було висловлено правової позиції щодо сутності дисциплінарного звинувачення. Так, у позовній заяві неодноразово стверджувалося про незаконність притягнення до дисциплінарної відповідальності як за матеріальними, так і за процесуальними підставами. Представник відповідача стверджує про те, що начебто було відомо про дату та час засідання КДКА Одеської області від 15.12.2020, проте жодного доказу на підтвердження своїх доводів не наводить. Між тим, як і раніше, так і сьогодні позивач категорично стверджує, що йому було невідомо не лише про дату та час засідань від 22.09.2020 та від 15.12.2020, проте й взагалі про існування скарги ОСОБА_2 та відповідного дисциплінарного провадження. Представник відповідача продемонстрував явну нездатність пояснити, на якій правовій підставі голова дисциплінарної палати КДКА Одеської області ОСОБА_11 перебрала на себе повноваження доповідача - члена КДКА Одеської області ОСОБА_12 , який взагалі був відсутній на засіданні КДКА Одеської області від 15.12.2020. Відтак, з цього випливає, що рішення КДКА Одеської області було увалене неправомочним складом «дисциплінарного суду» адвокатури Одеської області. В Інструкції з діловодства у регіональних органах адвокатського самоврядування (затверджена Наказом Заступника Голови Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України В.А. Гвоздія № 32/1/3-13від 20.06.2013) окремий розділ (3.7) присвячено саме передачі документів електронною поштою. Так, п.194 Інструкції, яка повністю розповсюджується на дисциплінарні провадження, зазначено, що електронне листування в КДКА відбувається виключно через використання службових електронних адрес, наданих секретаріатом НААУ. У п.198 зазначеної Інструкції наголошено, що вихідні документи, підписані Головою КДКА / Головою палати КДКА, керівником секретаріату КДКА чи його заступником для передачі електронною поштою візуються з урахуванням вимог цієї Інструкції та передаються для реєстрації на паперових носіях разом із розрахунком розсипки. Між тим, зазначеним способом відповідач не скористався, що додатково доводить прямий умисел членів КДКА Одеської області на свавільне позбавлення доступу до професії.

Дослідивши надані письмові докази, перевіривши матеріали справи, а також проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що в задоволенні позову слід відмовити повністю. Свій висновок суд вмотивовує наступним чином.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

26.06.2020 року до КДКА Одеської області за реєстраційним номером 551/0/7-20 надійшла скарга громадянина ОСОБА_2 на дії адвоката ОСОБА_1 . Скаржник зазначив, що адвокат ОСОБА_1 здійснює представництво інтересів ОСОБА_6 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» у справі № 500/2395/18 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння. За твердженнями скаржника адвокат ОСОБА_1 здійснює представництво інтересів позивачів у цивільній справі № 500/2395/18 некомпетентно і недобросовісно, оскільки не має високого рівня професійної підготовки, ґрунтовного знання, зокрема цивільного процесуального законодавства, а також практики його застосування, а саме порядок та підстави залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, встановлені ст.53 ЦПК України; порядок письмового опитування учасників справи та взагалі, хто є учасниками справи в цивільному процесі, встановлені ст.ст.43, 93 ЦПК України; порядок та підстави витребування доказів, встановлені ст.84 ЦПК України; порядок проведення підготовчого засідання, перелік дій суду у підготовчому порядок з`ясування обставин справи та дослідження доказів, встановлені статтями 229, 230, 264, 265 ЦПК України; норма про те, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу судді, до ч.4 ст.36 ЦПК України; наявна заборона подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення, встановлені ст.44 ЦПК України, через що ОСОБА_2 просив порушити дисциплінарну скаргу та притягнути адвоката до відповідальності.

Відповідно до вимог ст.36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» правом на ініціювання питань про дисциплінарну відповідальність адвоката має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Згідно з ч.1 ст.38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати. Реєстрація заяви (скарги) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, є обов`язковою згідно профільного Закону.

Закон України «Про звернення громадян» поширюється на звернення громадян із скаргою стосовно поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність.

Згідно з ст.1 Закону України «Про звернення громадян» громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Звернення може бути подано окремою особою (індивідуальне) або групою осіб (колективне).

Усне звернення викладається громадянином на особистому прийомі або за допомогою засобів телефонного зв`язку через визначені контактні центри, телефонні "гарячі лінії" та записується (реєструється) посадовою особою.

Письмове звернення надсилається поштою або передається громадянином до відповідного органу, установи особисто чи через уповноважену ним особу, повноваження якої оформлені відповідно до законодавства. Письмове звернення також може бути надіслане з використанням мережі Інтернет, засобів електронного зв`язку (електронне звернення).

У зверненні має бути зазначено прізвище, ім`я, по батькові, місце проживання громадянина, викладено суть порушеного питання, зауваження, пропозиції, заяви чи скарги, прохання чи вимоги. Письмове звернення повинно бути підписано заявником (заявниками) із зазначенням дати. В електронному зверненні також має бути зазначено електронну поштову адресу, на яку заявнику може бути надіслано відповідь, або відомості про інші засоби зв`язку з ним. Застосування електронного цифрового підпису при надсиланні електронного звернення не вимагається.

Звернення, оформлене без дотримання зазначених вимог, повертається заявнику з відповідними роз`ясненнями не пізніш як через десять днів від дня його надходження, крім випадків, передбачених частиною першою статті 7 цього Закону.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про звернення громадян» звернення, оформлені належним чином і подані у встановленому порядку, підлягають обов`язковому прийняттю та розгляду.

Забороняється відмова в прийнятті та розгляді звернення з посиланням на політичні погляди, партійну належність, стать, вік, віросповідання, національність громадянина, незнання мови звернення.

Якщо питання, порушені в одержаному органом державної влади, місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності, об`єднаннями громадян або посадовими особами зверненні, не входять до їх повноважень, воно в термін не більше п`яти днів пересилається ними за належністю відповідному органу чи посадовій особі, про що повідомляється громадянину, який подав звернення. У разі якщо звернення не містить даних, необхідних для прийняття обгрунтованого рішення органом чи посадовою особою, воно в той же термін повертається громадянину з відповідними роз`ясненнями.

Забороняється направляти скарги громадян для розгляду тим органам або посадовим особам, дії чи рішення яких оскаржуються.

Вимоги до змісту звернення (скарги) громадянина містяться в статті 5 Закону України «Про звернення громадян», яка передбачає, що в зверненні має бути зазначено: прізвище, ім`я, по батькові, місце проживання громадянина, викладено суть порушеного питання, зауваження, пропозиції, заяви чи скарги, прохання чи вимоги. Письмове звернення повинно бути підписано заявником (заявниками) із зазначенням дати. Звернення, оформлені належним чином і подані у встановленому порядку, підлягають обов`язковому прийняттю та розгляду (ч.1 ст.7 Закону України «Про звернення громадян»).

З матеріалів справи вбачається, що подана скарга відповідає вимогам як Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», так і вимогам Закону України «Про звернення громадян».

В пункті 1 Положення про порядок прийняття скарг зазначено, що воно «розроблено відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Закону України «Про звернення громадян».

Таким чином, дії КДКА Одеської області щодо реєстрації скарги ОСОБА_2 на дії адвоката ОСОБА_1 та прийняття її до розгляду відповідають вимогам Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Закону України «Про звернення громадян».

Після реєстрації скарги, на підставі доручення Голови дисциплінарної палати КДКА Одеської області № 333/0/4-20 від 26.06.2020 року члена дисциплінарної палати КДКА Одеської області ОСОБА_12 було уповноважено провести перевірку відомостей, викладених в скарзі ОСОБА_2 на дії адвоката ОСОБА_1

ОСОБА_1 в позові зазначає, що під час перевірки член дисциплінарної палати ОСОБА_12 , якому було доручено проведення перевірки, діяв упереджено та не пропорційно, не здійснив жодних дій, не надав йому копію скарги, що, на думку позивача, призвело до прийняття невірного рішення.

Разом з цим, суд встановив, що адвокату ОСОБА_1 08.07.2020 року було направлено разом із супровідним листом члена дисциплінарної палати КДКА Одеської області копію скарги з додатками на 98 аркушах з пропозицією надати пояснення по суті скарги.

Вказані обставини спростовують посилання ОСОБА_1 про те, що йому начебто не було направлено копії цих документів, чим на думку позивача було порушено його право надати аргументовані пояснення з доказами та право на захист.

Також, пояснень від адвоката ОСОБА_1 не надходило.

21.09.2020 року членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області ОСОБА_12., розглянувши матеріали перевірки відомостей, викладених у скарзі ОСОБА_2 стосовно адвоката ОСОБА_1 , керуючись положеннями ст.ст.33, 34, 36, 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», було запропоновано: 1. Порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 ; 2. Матеріали перевірки та довідку передати на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області для прийняття рішення.

Згідно зі змістом вказаної довідки, вона містить викладення наступних обставин, виявлених під час перевірки. 26.06.2020 року за реєстраційним номером 551/0/7-20 надійшла скарга громадянина ОСОБА_2 на дії адвоката ОСОБА_1 . Скаржник зазначив, що адвокат ОСОБА_1 здійснює представництво інтересів ОСОБА_6 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» у справі № 500/2395/18 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння. За твердженнями скаржника адвокат ОСОБА_1 здійснює представництво інтересів позивачів у цивільній справі № 500/2395/18 некомпетентно і недобросовісно, оскільки не має високого рівня професійної підготовки, ґрунтовного знання, зокрема цивільного процесуального законодавства, а також практики його застосування, а саме порядок та підстави залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, встановлені ст.53 ЦПК України; порядок письмового опитування учасників справи та взагалі, хто є учасниками справи в цивільному процесі, встановлені ст.ст.43, 93 ЦПК України; порядок та підстави витребування доказів, встановлені ст.84 ЦПК України; порядок проведення підготовчого засідання, перелік дій суду у підготовчому порядок з`ясування обставин справи та дослідження доказів, встановлені статтями 229, 230, 264, 265 ЦПК України; норма про те, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу судді, до ч.4 ст.36 ЦПК України; наявна заборона подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення, встановлені ст.44 ЦПК України.

За результатами перевірки було встановлено наступне.

В провадженні Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області знаходиться справа № 500/2395/18 за позовом ОСОБА_6 , товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» до селянського (фермерського) господарства «Чебана Петра Григоровича», селянською (фермерського) господарства «ОСОБА_2», ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - ОСОБА_5 про визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації права гласності та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Представником позивачів у цій справі є, зокрема, адвокат ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.1 ст.7 Правил адвокатської етики, у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнта, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності.

15.12.2019 року на адресу Ізмаїльського міськрайонного суду від адвоката ОСОБА_1 надійшло клопотання про залучення третіх осіб, зокрема Міністерства Інфраструктури України, Державної служби морського та річкового транспорту України (Морської адміністрації), Державної служби України з безпеки на транспорті (УКРТРАНСБЕЗПЕКА), Адміністрації Державної Прикордонної служби України (Адміністрації Держприкордонслужби), Служби безпеки України, Генеральної прокуратури України, Національної поліції України.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду від 20.12.2019 року у задоволені заяви про залучення третіх осіб було відмовлено.

22.02.2020 року та 30.04.2020 року на адресу Ізмаїльського міськрайонного суду від адвоката ОСОБА_1 надійшли клопотання аналогічного (із клопотанням від 15.12.2019 року) змісту про залучення третіх осіб, зокрема Міністерства Інфраструктури України, Державної служби морського та річкового транспорту України (Морської адміністрації), Державної служби України з безпеки на транспорті (УКРТРАНСБЕЗПЕКА), Адміністрації Державної прикордонної служби України (Адміністрації Держприкордонслужби), Службу безпеки України, Генеральну прокуратуру України, Національну поліцію України.

Відповідно до ч.1 ст.53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

В своїх клопотаннях адвокат ОСОБА_1 не зазначив жодного конкретного факту того, що незалучення третіх осіб, зокрема Міністерства Інфраструктури України, Державної служби морського та річкового транспорту України (Морської адміністрації), Державної служби України з безпеки на транспорті (УКРТРАНСБВЗПВКА), Адміністрації Державної прикордонної служби України (Адміністрації Держприкордонслужби), Службу безпеки України, Генеральну прокуратуру України, Національну поліцію України, може якимось чином вплинути на їх права або обов`язки.

11.02.2020 року на адресу Ізмаїльського міськрайонного суду від адвоката ОСОБА_1 надійшло клопотання про витребування доказів. Аналогічні клопотання були подані адвокатом ОСОБА_1. 19 та 22.02.2020 року. У вказаних клопотаннях адвокат ОСОБА_1 просить витребувати з Міністерства юстиції України та Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) інформацію про обставини складання актового запису щодо факту смерті ОСОБА_13 та встановлення осіб, які видавали свідоцтво про смерть вказаної особи.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду від 28.02.2020 року суд зазначив подання такої заяви як зловживанням процесуальними правами та відсутністю причинного зв`язку з доказами, витребування яких заявлено у клопотанні та предметом спору по суті позовних вимог.

28.02.2020 року представником позивача, ОСОБА_1., була подана заява про письмове опитування учасників справи як свідків, зокрема ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , при цьому, ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , які не являються учасниками справи, а тому їх не може бути допитано в порядку ст.93 ЦПК України як сторін по справі.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду від 28.02.2020 року у задоволенні заяви адвоката ОСОБА_1 було відмовлено з зазначених вище підстав.

11.02.2020 року адвокат ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про витребування доказів, зокрема: просив витребувати з Державної служби морського та річкового транспорту України та Державної служби України з безпеки на транспорті інформацію про те, чи підписувала особа з числа тих, хто працювали або наразі працюють в Морській адміністрації, документи на ім`я ОСОБА_7 (свідоцтво про право власності на судно НОМЕР_1 та судовий патент № НОМЕР_2 ), яка особа підписувала вказане свідоцтво та хто відповідальний за таке підписання.

За результатами розгляду вказаного клопотання суд визнав вказане клопотання зловживанням процесуальними правами та ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду від 28.02.2020 року відмовив у задоволенні вказаного клопотання.

21.01.2020 року на адресу Ізмаїльського міськрайонного суду надійшла заява адвоката ОСОБА_1. про відвід (самовідвід) головуючого суді Жигуліна С.М., датована 18.01.2020 року. Підставою для подання заяви про самовідвід судді адвокат ОСОБА_1 зазначає його фактичну незгоду з процесуальними рішеннями судді, зокрема з ухвалою про відмову у залученні третіх осіб.

Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 24.01.2020 року суд визнав заяву адвоката ОСОБА_1. про самовідвід судді такою, що у порядку передбаченому ст.44 ЦПК України є підставою для визнання зловживанням процесуальним правом. В порядку, передбаченому ч.2 ст.40 ЦПК України, було зупинено провадження по справі, а вирішення питання про відвід судді було передано судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначений у порядку, встановленому ч.1 ст.33 цього Кодексу.

21.01.2020 року на адресу Ізмаїльського міськрайонного суду надійшла заява адвоката ОСОБА_1. про відвід (самовідвід) головуючого суді Жигуліна С.М., датована 18.01.2020 року.

За результатами розгляду цієї заяви, суд, оцінюючи зміст заяви про відвід судді та відображені у ній доводи для відводу судді, прийшов до висновку, що не вбачає підстав для задоволення заяви про відвід головуючого судді Жигуліна С.М. та відмовив у задоволенні клопотання про відвід судді.

31.01.2020 року на адресу Ізмаїльського міськрайонного суду від адвоката ОСОБА_1. надійшла заява про відвід головуючого суді Жигуліна С.М., яку він позначає як «додаткову». В цій заяві він зазначає, що 24.01.2020 року було прийнято рішення бізнес-омбудсмен за скаргою ТОВ «Злагода» та ОСОБА_6 . На думку адвоката ОСОБА_1 зазначеним рішенням нібито повністю підтверджуються факти, на яких базується позовна заява позивачів. Тобто, на думку адвоката ОСОБА_1 , суд не надає оцінку доказам під час підготовчого провадження, а тому в його діях є упередженість.

06.02.2020 року на адресу Ізмаїльського міськрайонного суду від адвоката ОСОБА_1. надійшла заява про відвід головуючого судді Жигуліна С.М., яку він позначає як «додаткову», яка є аналогічною за змістом із заявою про відвід судді, що надійшла 31.01.2020 року на адресу Ізмаїльського міськрайонного суду від адвоката ОСОБА_1.

12.02.2020 року на адресу Ізмаїльського міськрайонного суду надійшла заява від адвоката ОСОБА_1. про відвід судді.

26.02.2020 року на адресу Ізмаїльського міськрайонного суду надійшла заява адвоката ОСОБА_1. про відвід судді.

За результатами розгляду вказаних заяв 28.02.2020 року Ізмаїльським міськрайонним судом Одеської області була прийнята ухвала, якою заяву адвоката ОСОБА_1. залишено без задоволення.

В подальшому, 28.04.2020 року на адресу Ізмаїльського міськрайонного суду надійшла чергова заява адвоката ОСОБА_1. про відвід судді. В обґрунтування цієї заяви адвокат ОСОБА_1 знову посилається на обставини, що були викладені в раніше поданих заявах про відвід судді.

За результатами розгляду цієї заяви Ізмаїльським міськрайонним судом ухвалою від 28.04.2020 року визнано заявлений ОСОБА_1 відвід необґрунтованим.

Відповідно до ст.44 Правил адвокатської етики адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.

Згідно з положеннями ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

На підставі викладеного відповідач дійшов висновку, що в діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку.

Щодо не вчинення певних дій, які на думку адвоката мав вчинити перевіряючий член дисциплінарної палати, то згідно правової позиції, викладеної в Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (справа № 826/13442/15, адміністративне провадження № К/9901/9183/18) встановлено, що: лише за результатом розгляду дисциплінарної справи по суті дисциплінарною палатою буде виявлено, чи вчинявся адвокатом дисциплінарний проступок (пункт 24); рішення про порушення дисциплінарної справи містить лише попередні висновки щодо наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку та не встановлює факт вчинення позивачем конкретного дисциплінарного проступку (пункт 25); порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що у процесі перевірки виявлені ознаки дисциплінарного проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердження або спростування (пункт 26); на стадії перевірки відомостей про дисциплінарний проступок дисциплінарна палата оцінює надані сторонами докази, при цьому, вона наділена правом, а не обов`язком запитувати чи витребувати необхідну інформацію та документи (пункт 27).

За таких обставин, з урахуванням зазначеного, перевірка скарги ОСОБА_2 проведена членом дисциплінарної палати КДКА Одеської області ОСОБА_12 з дотриманням вимог ст.38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Скарга, матеріали перевірки та довідка передані на розгляд дисциплінарної палати КДКА Одеської області для прийняття рішення.

За результатами розгляду скарги про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки 22.09.2020 року дисциплінарна палата КДКА Одеської області прийняла рішення про порушення дисциплінарної справи № 364/19 стосовно адвоката ОСОБА_1

25.09.2020 року на адресу адвоката ОСОБА_1 було направлено копію рішення дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 22.09.2020 року на 9 арк. та копію довідки члена дисциплінарної палати КДКА Одеської області на 7 арк.

29.10.2020 року вказаний лист було повернуто на адресу відповідача у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

09.10.2020 року юрисконсультом КДКА Одеської області складено телефонограму № 81 про те, що номер телефону адвоката ОСОБА_1., який вказаний в Єдиному реєстрі адвокатів України, не відповідає.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів. Адвокат України здійснює адвокатську діяльність на всій території України та за її межами, якщо інше не передбачено міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або законодавством іноземної держави.

Згідно з ч.3 ст.4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокат може здійснювати адвокатську діяльність індивідуально або в організаційно-правових формах адвокатського бюро чи адвокатського об`єднання (організаційні форми адвокатської діяльності).

Відповідно до ч.1 ст.21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: 1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; 2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги; 3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів; 4) підвищувати свій професійний рівень; 5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування; 6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

Згідно з ч.ч.2-3 ст.21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокату забороняється: 1) використовувати свої права всупереч правам, свободам та законним інтересам клієнта; 2) без згоди клієнта розголошувати відомості, що становлять адвокатську таємницю, використовувати їх у своїх інтересах або інтересах третіх осіб; 3) займати у справі позицію всупереч волі клієнта, крім випадків, якщо адвокат впевнений у самообмові клієнта; 4) відмовлятися від надання правової допомоги, крім випадків, установлених законом.

Відповідно до п.17 ч.1 ст.23 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» професійні права, честь і гідність адвоката гарантуються та охороняються Конституцією України, цим Законом та іншими законами, зокрема, дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку.

Згідно з ст.33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно ч.ч.1-2 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Згідно з ч.1 ст.36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Відповідно до ч.2 ст.36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Згідно з ч.1 ст.38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Відповідно до ч.2 ст.38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів.

Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Відповідно до ч.3 ст.38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Згідно з ч.1 ст.39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Відповідно до ч.2 ст.39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Згідно з ч.3 ст.39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

22.10.2020 року на адресу адвоката ОСОБА_1 було направлено лист № 804/1/9-20 від 20.10.2020 року щодо розгляду дисциплінарної справи № 364/20 10.11.2020 року.

24.11.2020 року вказаний лист було повернуто на адресу відповідача у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

10.11.2020 року юрисконсультом КДКА Одеської області складено телефонограму № 89 про те, що номер телефону адвоката ОСОБА_1., який вказаний в Єдиному реєстрі адвокатів України, не відповідає.

18.11.2020 року на адресу адвоката ОСОБА_1 було направлено лист № 858/2/9-20 від 16.11.2020 року щодо розгляду дисциплінарної справи № 364/20 24.11.2020 року.

22.12.2020 року зазначений лист було повернуто на адресу відповідача у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

18.11.2020 року юрисконсультом КДКА Одеської області складено телефонограму № 99 про те, що номер телефону адвоката ОСОБА_1., який вказаний в Єдиному реєстрі адвокатів України, знаходиться поза зоною досяжності.

Відповідно до витягу з протоколу № 48 від 24.11.2020 року дисциплінарна палата КДКА Одеської області ухвалила рішення про зупинення дисциплінарного провадження № 364/20 та вжиття заходів щодо належного повідомлення адвоката ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розгляд дисциплінарної справи, який відбудеться 15.12.2020 року.

30.11.2020 року на адресу адвоката ОСОБА_1 було направлено лист № 882/3/9-20 від 25.11.2020 року щодо розгляду дисциплінарної справи № 364/20 15.12.2020 року.

15.12.2020 року адвокат ОСОБА_1 на засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про розгляд справи за адресою робочого місця, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, відповідно до приписів п.44 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність.

Рішенням дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 15.12.2020 року адвоката ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за грубе одноразове порушення Правил адвокатської етики та вирішено застосувати до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців.

Відповідно до положень ст.65 Правил адвокатської етики у межах дотримання принципу чесності і добропорядної репутації адвокат має надавати достовірну інформацію до Єдиного реєстру адвокатів України.

Згідно з п.44 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Таким чином, суд погоджується з відповідачем, що адвокат ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про розгляд дисциплінарної справи, а інший спосіб повідомлення адвоката законодавством не передбачений.

Посилання позивача на те, що КДКА Одеської області не проінформувала його про наявність скарги ОСОБА_2 , про проведення перевірки та прийняття рішень від 22.09.2020 року та від 15.12.2020 року є необґрунтованими та безпідставними, що спростовуються матеріалами справи.

19.12.2020 року на адресу адвоката ОСОБА_1 було направлено копію рішення дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 15.12.2020 року на 7 арк.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.45 Правил адвокатської етики адвокат не повинен повідомляти сторонам та іншим учасникам судового провадження свідомо неправдиву інформацію стосовно фактичних обставин справи, суті закону, обсягу прав та обов`язків сторін, або іншим чином намагатися схилити їх до зміни їх позиції, свідчень, здійснення інших дій, в яких зацікавлений його клієнт.

Згідно з п.17 ч.1 ст.23 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гарантії адвокатської діяльності професійні права, честь і гідність адвоката гарантуються та охороняються Конституцією України, цим Законом та іншими законами, зокрема: дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку.

Відповідно до ст.70 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року від 09.06.2017, при застосуванні дисциплінарних стягнень за порушення Правил адвокатської етики та/або Професійних етичних (деонтологічних) норм поведінки адвокатів іноземної держави (у випадках, передбачених цими Правилами), що діють в країнах, в яких такі адвокати мають право здійснювати адвокатську діяльність, дисциплінарні органи адвокатури України мають виходити із загальних засад юридичної відповідальності, зокрема, повинні застосовувати дисциплінарні стягнення лише за винні порушення.

Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному стягненню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює питання дисциплінарної відповідальності відносно адвоката.

Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.

Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Щодо відносин дисциплінарної відповідальності адвокатів діє презумпція невинуватості.

Відповідно до п.222 Розділу 3.11. Інструкції з діловодства у регіональних органах адвокатського самоврядування, затвердженої Наказом Заступника Голови Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України В.А. Гвоздія № 32/1/3-13 від 20 червня 2013 року дисциплінарні справи КДКА регіонів мають містити серед іншого протокол засідання дисциплінарної палати (або витяг щодо розгляду даного питання, у разі, якщо розглядається на одному засіданні кілька дисциплінарних справ).

Дисциплінарна палата КДКА Одеської області на засіданнях 22.09.2020 року, 24.11.2020 року та 15.12.2020 року здійснювала розгляд заяви (скарги), дисциплінарних справ відносно адвоката відповідно до порядку денного засідань.

Так, 22.09.2020 року розгляд питання про обставини, що зазначені в скарзі ОСОБА_2 на дії адвоката ОСОБА_1. здійснювалось під номером 47 порядку денного засідання дисциплінарної палати, в зв`язку з чим до матеріалів дисциплінарної справи № 364/20 відповідно до пункту 222 Інструкції з діловодства було надано витяг щодо розгляду даного питання.

На засіданні дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 15.12.2020 року, на якому було прийнято оскаржуване рішення, розгляд питання про обставини, що зазначені в скарзі ОСОБА_2 на дії адвоката ОСОБА_1., здійснювалось під номером 49 порядку денного, в зв`язку з цим до матеріалів дисциплінарної справи № 364/20 відповідно до пункту 222 Інструкції з діловодства було надано витяг щодо розгляду даного питання.

Відповідно до Згідно з пп.10.2.2 п.10.2 Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону КДКА у своїй діяльності створює і зберігає в окремих нарядах протоколи засідань кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Матеріали дисциплінарного провадження № 364/20 станом на 15.12.2020 року (дату прийняття оскаржуваного рішення) містили відомості про направлення скарги з додатками на адресу адвоката, супровідний лист, квитанції, резолюції Голови КДКА Одеської області, витяги з протоколів засідань дисциплінарної палати від 22.09.2020 року, 24.11.2020 року та 15.12.2020 року, а також рішення дисциплінарної палати КДКА Одеської області від 15.12.2020 року.

Дисциплінарною палатою КДКА Одеської області до початку розгляду скарги ОСОБА_2 стосовно поведінки адвоката ОСОБА_1 не було встановлено жодних правових підстав для відводу або самовідводу будь-якого члена дисциплінарної палати КДКА Одеської області, а обставини, на які посилається позивач в обґрунтування позову, не можуть слугувати підставою для відводу.

З урахуванням зазначеного, твердження адвоката ОСОБА_1 про позбавлення права заявляти відвід, порушення принципів, закріплених у п 1.1.3 Регламенту КДКА, положень п.44 Положення про розгляд скарг щодо неналежної поведінки адвокатів є необґрунтованими та безпідставними.

Відповідно до ч.3 ст.50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кваліфікаційна палата утворюється у складі не більше дев`яти членів, дисциплінарна - не більше одинадцяти членів палати.

Згідно з п.3 ч.5 ст.50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема, прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю.

Відповідно до ч.ч.6-7 ст.50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат. Засідання палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини її членів. Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.

З матеріалів справи вбачається, що при прийнятті оскаржуваних рішень про порушення дисциплінарної справи та про притягнення до дисциплінарної відповідальності були присутні 10 членів дисциплінарної палати, що відповідає вимогам Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до розділу VIII Конституції України адвокатура є складовою системи правосуддя.

За таких обставин, на думку суду, дисциплінарна палата КДКА Одеської області дійшла обґрунтованого висновку, що адвокат ОСОБА_1 порушив вимоги ч.1 ст.4, п.п.1, 6 ч.1 ст.21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ст.ст.42, 44 Правил адвокатської етики, що відповідно до п.3 ч.2 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» стало підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення.

Тобто, відповідач прийшов до висновку, що поведінка адвоката кваліфікується на підставі п.3 ч.2 ст.31 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» як грубе одноразове порушення Правил адвокатської етики та є підставою для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю.

На підставі вищенаведених вимог законодавства, які регулюють спірні правовідносини, та встановлених обставин, суд дійшов висновку, що позиція позивача зі спірних питань є помилковою та такою, що не відповідає положенням законодавства України, яке регулює спірні правовідносини, та/або фактичним обставинам справи.

Таким чином, оскаржувані рішення від 22.09.2020 року та від 15.12.2020 року прийняті відповідачем в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, в зв`язку з чим заявлені позивачем позовні вимоги не належать до задоволення.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Доводи позивача, якими він обґрунтовував свої позовні вимоги, не знайшли свого підтвердження впродовж розгляду справи та спростовуються наведеними в рішенні суду обставинами. Адже, згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідач довів суду належними та допустимими в спірних правовідносинах доказами з посиланнями на відповідні положення законодавства про необґрунтованість позовних вимог позивача.

Згідно з ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з положеннями ст.9 Конституції України та ст.17, ч.5 ст.19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Відповідно до п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Згідно з вимогами ст.139 КАС України розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись Конституцією України, ст.ст.2, 77, 90, 139, 242-246, 250 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області (вул. Жуковського, 23, кв. 1, 1-А, м. Одеса, 65045, ідентифікаційний код 23861029), третя особа: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 ), про визнання протиправними та скасування рішень від 22.09.2020 року та від 15.12.2020 року - відмовити повністю.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя М.М. Кравченко