Справа № 200/2907/21-а
Суддя: Куденков К.О.
Дата ухвалення: 2021-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 березня 2021 р. Справа №200/2907/21-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі судді Куденкова К.О., перевіривши матеріали адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області (ідентифікаційний код 38652962; 87547, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Митрополитська, буд. 175) до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 ) про застосування заходів реагування,-

УСТАНОВИВ:

У березні 2021 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області звернулося до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , в якому просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи будинку для надання послуг щодо догляду із забезпеченням проживання для осіб похилого віку та інвалідів фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , розташованого за адресою: АДРЕСА_2 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Згідно з ч. 8 ст. 160 КАС України встановлено, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У позовній заяві не зазначено підстав звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Усупереч наведеного законодавчого припису позивачем не додано до позовної заяви документу про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документу, який би підтверджував його звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позовна заява має бути залишена без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI Про судовий збір передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову: немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб на 1 січня 2021 року установлено в розмірі 2270 гривень, про що зазначено в ст. 7 Закону України від 15 грудня 2020 року № 1082-IX «Про Державний бюджет України на 2021 рік».

Позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі.

Клопотання обґрунтоване тим, що 21 січня 2021 року у АДРЕСА_3 , у двоповерховому житловому будинку, переобладнаному під будинок для літніх людей та інвалідів, виникла пожежа на другому поверсі. На місці пожежі виявлено тіла 15 людей, 9 осіб врятовано, з яких 5 - госпіталізовано до лікарень. Зазначає, що в закладі відповідача цілодобово перебувають люди похилого віку та особи з інвалідністю, зазначена категорія людей перебуває у зоні підвищеного ризику, адже у випадку надзвичайної ситуації не матиме змоги самостійно евакуюватися. Крім того, посилається на постанову Великої палати Верховного суду по справі № 0940/2276/18 від 14 січня 2021 року.

Статтею 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо сплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі.

Верховний Суд у постанові від 6 березня 2019 року у справі № 805/1248/18-а зазначив, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.

Визначення майнового стану сторони є оціночним критерієм та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо, залежно від рівня майнового стану, сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Проте позивачем не надано доказів відсутності коштів для сплати судового збору.

При цьому, у преамбулі Закону України «Про судовий збір» зазначено, що цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відтак, передбачене частиною 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України право суду, враховуючи майновий стан сторони, зменшити розмір належних до сплати судових витрат чи звільнити від їх сплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк, реалізується з урахуванням положень статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Отже наведеними правовими нормами КАС України та Закону України «Про судовий збір» встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема звільнити останню від сплати судового збору.

Зазначені правові норми про право суду, ураховуючи майновий стан сторони, зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк слід застосовувати з урахуванням мети адміністративного судочинства - ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Саме для досягнення цієї мети законом створено сприятливі умови для доступу до суду осіб, які вважають, що їх права порушено.

Отже, ст. 8 Закону України "Про судовий збір" у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 133 КАС України не можуть бути правовою підставою для зменшення розміру належних до оплати судових витрат чи звільнення від їх оплати повністю або частково, чи відстрочення або розстрочення сплати судових витрат суб`єктів владних повноважень.

Наведене відповідає висновкам Верховного Суду, які викладені в постанові від 25.04.2018 у справі № 348/2208/15-а.

Суд вважає безпідставним посилання позивача на постанову Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18. У вказаному судовому рішенні зазначено, що «юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату. Крім того, із наведеного убачається, що прийняти рішення про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд може і з власної ініціативи у тому разі, коли юридична особа звертається із клопотанням про звільнення від сплати судового збору».

Але суд звертає увагу на те, що позивач подав адміністративний позов майнового характеру як суб`єкт владних повноважень. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18 відсутні висновки щодо можливості надання судом відстрочення сплати судового збору суб`єкту владних повноважень.

Щодо посилань скаржника на Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, то суд вважає за необхідне зазначити, що Конвенція має на меті захист прав людини, а не державних органів. Тому недоречно посилатися на Конвенцію та практику її застосування для обґрунтування захисту державних інтересів.

Також щодо посилання позивача на категорію цієї справи і на надзвичайні події, що трапилися у Харкові 21.01.2021, суд зазначає, що ці обставини мають спонукати суб`єкта владних повноважень діяти сумлінно, подавати позовну заяву яка відповідає вимогам процесуального законодавства і невідкладно усувати недоліки позовної заяви, якщо позов було подано без додержання вимог Кодексу адміністративного судочинства України.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Отже, позивач має сплатити 2 270,00 грн. судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру судового збору (платіжні реквізити для перерахування судового збору: отримувач коштів Донецьке ГУК/Слов`янська МТГ/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37967785; Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA4005658; код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа)).

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення згаданих вище недоліків, шляхом подання до суду: документу про сплату 2 270,00 грн судового збору.

Частиною 3 ст. 169 КАС України передбачено, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Також суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, про що зазначено в п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Керуючись ст. ст. 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування - залишити без руху.

Надати Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали, для усунення виявлених недоліків шляхом подання до Донецького окружного адміністративного суду: документу про сплату 2 270,00 грн судового збору.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя К.О. Куденков