Справа № 560/8116/20
Суддя: Гонтарук В. М.
Дата ухвалення: 2021-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/8116/20

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Божук Д.А.

Суддя-доповідач - Гонтарук В. М.

16 березня 2021 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Гонтарука В. М.

суддів: Білої Л.М. Курка О. П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу депутата Хмельницької обласної ради Бочкарьової Оксани Валеріївни на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 14 січня 2021 року (ухвалене в м. Хмельницькому) у справі за адміністративним позовом депутата Хмельницької обласної ради Бочкарьової Оксани Валеріївни до Хмельницької обласної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_1 про визнання незаконними та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В :

в грудні 2020 року позивач звернулась до суду з позовом до Хмельницької обласної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_1 , в якому просила суд:

- визнати незаконним та скасувати рішення лічильної комісії про визнання дійсним бюлетеня з виборів голови Хмельницької обласної ради від 7 грудня 2020 року, який містить позначку, проставлену не у квадраті напроти прізвища кандидата;

- визнати незаконним та скасувати рішення лічильної комісії про встановлення результатів голосування з виборів голови Хмельницької обласної ради 07 грудня 2020 року, оформленого протоколом №3 засідання лічильної комісії з виборів голови Хмельницької обласної ради від 07 грудня 2020 року;

- визнати незаконним та скасувати рішення першої сесії Хмельницької обласної ради восьмого скликання №4-1/2020 «Про обрання голови Хмельницької обласної ради».

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 14 січня 2021 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з прийнятим рішенням, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та ухвалити нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послалась на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

Так, апелянт вказує, що під час підрахунку голосів з виборів голови Хмельницької обласної ради 07 грудня 2020 року лічильною комісією в порушення ч.10 ст.60 Регламенту було прийнято рішення про визнання дійсними бюлетенів з виборів голови Хмельницької обласної ради від 7 грудня 2020 року, які містять позначку, проставлену не у квадраті напроти прізвища кандидата, які істотно вплинули на результати голосування. Зважаючи на дану обставину, кандидат на посаду голови Хмельницької обласної ради ОСОБА_1 від Хмельницької обласної організації політичної партії «ЗА МАЙБУТНЄ» одержала лише 31 голос за обрання її головою Хмельницької обласної ради, тобто не набрала необхідної кількості голосів, що передбачена ч. 7 ст. 81 Регламенту. Тому, на переконання апелянта, вибори голови Хмельницької обласної ради восьмого скликання від 07 грудня 2020 року повинні були бути визнані такими, що не відбулися, а також надалі здійснено дії для проведення повторних виборів.

Тобто, на думку позивача, рішення лічильної комісії про визнання дійсним бюлетеня з виборів голови Хмельницької обласної ради від 7 грудня 2020 року, який містить позначку, проставлену не у квадраті напроти прізвища кандидата, а також рішення лічильної комісії про встановлення результатів голосування з виборів голови Хмельницької обласної ради 07 грудня 2020 року, оформленого протоколом №3 засідання лічильної комісії з виборів голови Хмельницької обласної ради від 07 грудня 2020 року, та рішення першої сесії Хмельницької обласної ради, яке занесене до протоколу першого пленарного засідання під №4-1/2020 «Про обрання голови Хмельницької обласної ради», є незаконними.

Також, позивач вказала, що спірним рішеннями було порушено її права як депутата Хмельницької обласної ради щодо голосування та висування на посаду голови Хмельницької обласної ради.

11 та 12 лютого 2021 року до суду від відповідача та третьої особи надійшли відзиви на апеляційну скаргу, в яких зазначено про безпідставність її доводів.

11 лютого 2021 року від представника позивача надійшли пояснення по справі.

Сьомий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 19 лютого 2021року, з урахуванням ст. 311 КАС України, вирішив розглядати дану справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

За таких умов згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України при розгляді справи в порядку письмового провадження фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, відзивів та пояснень по справі, колегія суддів вважає, що остання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного розгляду неоспорені факти про те, що 07 грудня 2020 року відбулось перше пленарне засідання першої сесії Хмельницької обласної ради восьмого скликання.

Відповідно до протоколу першого пленарного засідання першої сесії Хмельницької обласної ради восьмого скликання від 07 грудня 2020 року, серед інших розглянуті такі питання: про утворення лічильної комісії обласної ради, про обрання голови Хмельницької обласної ради.

Згідно протоколу лічильної комісії №1 від 07 грудня 2020 року одноголосно членами лічильної комісії було обрано голову, заступника голови та секретаря лічильної комісії з виборів голови Хмельницької обласної ради.

Протоколом лічильної комісії №2 від 07 грудня 2020 року, зокрема, затверджено форму виборчого бюлетеня для таємного голосування з виборів голови Хмельницької обласної ради 07 грудня 2020 року та включено до виборчого бюлетеня прізвища кандидатів, висунутих на посаду голови Хмельницької обласної ради: ОСОБА_1 від Хмельницької обласної організації політичної партії «ЗА МАЙБУТНЄ» і ОСОБА_2 від Хмельницької обласної організації політичної партії «СЛУГА НАРОДУ».

За інформацією голови лічильної комісії ОСОБА_3 «Про встановлення результатів голосування з виборів голови Хмельницької обласної ради 07 грудня 2020 року», на підставі підрахунку голосів з виборів голови Хмельницької обласної ради 07 грудня 2020 року, лічильна комісія встановила:

«Усього обрано депутатів обласної ради - 64 чол.

Виготовлено бюлетенів - 64 шт.; Отримали виборчі бюлетені - 64 чол.; Взяли участь у голосуванні - 64 чол.; Кількість бюлетенів невстановленого зразка - 0 шт.; Кількість бюлетенів, визнаних недійсними - 4 шт.

Кандидат на посаду Голови Хмельницької обласної ради ОСОБА_1 від Хмельницької обласної організації політичної партії «ЗА МАЙБУТНЄ» одержала 33 голосів за обрання її головою Хмельницької обласної ради.

Кандидат на посаду Голови Хмельницької обласної ради ОСОБА_2 від Хмельницької обласної організації політичної партії «СЛУГА НАРОДУ» одержала 27 голосів за обрання її головою Хмельницької обласної ради.

Таким чином, за результатами таємного голосування з виборів Голови Хмельницької обласної ради вважати обраним головою Хмельницької обласної ради депутата ОСОБА_1 від Хмельницької обласної організації політичної партії «ЗА МАЙБУТНЄ» (протокол №3 засідання лічильної комісії з виборів голови Хмельницької обласної ради)».

На підставі протоколу № 3 від 07 грудня 2020 року рішенням Хмельницької обласної ради № 4-1/2020 від 07 грудня 2020 року «Про обрання голови Хмельницької обласної ради» було обраною головою Хмельницької обласної ради ОСОБА_1 .

Сторонами визнається та обставина, що під час підрахунку голосів з виборів голови Хмельницької обласної ради 07 грудня 2020 року лічильною комісією обговорювалось питання щодо дійсності двох бюлетенів. За результатами, як у першому, так і у другому випадку, більшістю голосів членів лічильної комісії бюлетені було визнано дійсними (5 проти 4-х), та враховані при підрахунку голосів кандидата на посаду голови Хмельницької обласної ради.

Разом з цим, трьома членами лічильної комісії з виборів голови Хмельницької обласної ради восьмого скликання було написано окремі думки до протоколу таємного голосування за кандидата на посаду голови Хмельницької обласної ради. Вказані окремі думки стосуються врахування бюлетеня, який містить позначку поза межами квадрату напроти прізвища кандидата.

Вважаючи дії відповідача протиправними, позивач звернулась до суду за захистом своїх порушених прав.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 15 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» № 280/97-ВР порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні.

Так, на момент обрання голови Хмельницької обласної ради діяв регламент попереднього скликання, затверджений рішенням Хмельницької обласної ради від 26 грудня 2015 року № 5-2/2015 (далі - Регламент).

Згідно ч. 1 ст. 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» голова районної, обласної, районної у місті (у разі її створення) ради обирається відповідною радою шляхом таємного голосування з числа її депутатів на строк повноважень ради. Аналогічні положення містяться у ст. 81 Регламенту.

Відповідно до ст.59 Регламенту таємне голосування обов`язково проводиться, зокрема, у випадку обрання голови, першого заступника та заступника голови ради, звільнення їх з посади.

Висунення кандидатур на посаду голови ради та брання голови ради проводиться за процедурою, визначеною ст. 59, 60, 81 Регламенту.

Абзацом 3 ст. 81 Регламенту встановлено, що кандидатури на посаду голови ради висуваються відкрито на сесії. Депутат може висунути для обрання і свою кандидатуру. З усіх висунутих кандидатур, що дали згоду балотуватись, проводиться обговорення. Самовідвід приймається радою без голосування.

Відповідно до абз.7 ст. 81 Регламенту голова ради вважається обраним, якщо за нього проголосувало більше половини депутатів від загального складу ради.

Положеннями ст. 60 Регламенту визначено, що кожний депутат робить лише одну позначку «+» (плюс) або іншу у квадраті напроти прізвища кандидатури, за яку він голосує.

Бюлетені, у яких буде підтримано дві і більше кандидатури на одну посаду, вважаються недійсними.

Недійсними вважаються бюлетені невстановленого зразка та бюлетені без відтиску печатки, а також бюлетені, які містять позначки, проставлені не у квадраті напроти прізвища кандидата.

Кожний бюлетень, який викликає сумнів, розглядається лічильною комісією та приймається рішення на предмет визнання його дійсним чи недійсним.

У разі встановлення лічильною комісією порушень порядку голосування, рада приймає рішення про переголосування більшістю голосів від загального складу ради.

Результати таємного голосування лічильна комісія заносить до протоколу, який підписують усі присутні її члени. В разі незгоди будь-кого з членів лічильної комісії з протоколом, він у письмовій формі викладає свою окрему думку, яка додається до протоколу і оголошується на пленарному засіданні.

За доповіддю голови лічильної комісії (або визначеного нею доповідача - члена лічильної комісії) про підсумки таємного голосування, головуючий на пленарному засіданні оголошує рішення ради, яке заноситься до протоколу пленарного засідання.

Аналізуючи доводи апелянта стосовно порушення лічильною комісією ч.10 ст.60 Регламенту та визнання дійсними бюлетенів з виборів голови Хмельницької обласної ради від 07 грудня 2020 року, колегія суддів зазначає наступне.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, на підставі підрахунку голосів з виборів голови Хмельницької обласної ради 07 грудня 2020 року лічильна комісія встановила, що ОСОБА_1 одержала 33 голоси за обрання її головою обласної ради (тобто більше половини).

При цьому, у ході підрахунку голосів у деяких членів лічильної комісії виникли сумніви щодо дійсності двох бюлетенів: в одному позначка за одного із кандидатів виходила за межі квадрату голосування; у другому позначка за одного із кандидатів була проставлена навпроти його прізвища, однак не у квадраті для голосування (який розміщений зліва від прізвища), а справа від прізвища. За результатами розгляду вказаних бюлетенів, більшістю голосів членів лічильної комісії (5 проти 4) спірні бюлетені було визнано дійсними.

Колегія суддів звертає увагу, що Законом України «Про статус депутатів місцевих рад» № 93-IV визначено правовий статус депутата сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради (далі - місцева рада) як представника інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та рівноправного члена місцевої ради, встановлено гарантії депутатської діяльності та порядок відкликання депутата місцевої ради.

Згідно ст.2 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат місцевої ради (депутат сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради) - представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу.

Депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу зобов`язаний виражати і захищати інтереси відповідної територіальної громади та її частини - виборців свого виборчого округу, виконувати їх доручення в межах своїх повноважень, наданих законом, брати активну участь у здійсненні місцевого самоврядування.

Приписами статті 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов`язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення.

Повноваження депутата місцевої ради регламентовано статтями 18 та 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад».

Так, депутат місцевої ради, зокрема, зобов`язаний брати участь у роботі ради, постійних комісій та інших її органів, до складу яких він входить, всебічно сприяти виконанню їх рішень.

Також депутат місцевої ради має право, зокрема: 1) обирати і бути обраним до органів відповідної ради; 2) офіційно представляти виборців у відповідній раді та її органах.

Відповідно до ч.1-2 ст.30 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат місцевої ради наділений усією повнотою повноважень, передбачених цим та іншими законами України. Ніхто не може обмежити повноваження депутата місцевої ради інакше як у випадках, передбачених Конституцією та законами України.

Місцеві ради та їх органи забезпечують необхідні умови для ефективного здійснення депутатами місцевих рад їх повноважень.

Статтею 61 Регламенту визначено, що депутат ради є повноважним і рівноправним членом ради, а набуває свої повноваження в результаті обрання його до ради відповідно до Закону України «Про місцеві вибори» та наділяється всією повнотою прав, необхідних для забезпечення його реальної участі у діяльності ради та її органів. Ніхто не може обмежити повноваження депутата ради інакше як у випадках, передбачених Конституцією та законами України.

Здійснивши аналіз вищенаведених правових норм чинного законодавства, колегія суддів вважає, що депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади виборців свого виборчого округу зобов`язаний виражати і захищати інтереси відповідної територіальної громади та її частини - виборців свого виборчого округу, брати активну участь у здійсненні місцевого самоврядування та у роботі ради, офіційно представляти виборців у відповідній раді та її органах. Разом з цим, ніхто не може обмежити повноваження депутата місцевої ради інакше як у випадках, передбачених Конституцією та законами України.

Отже, норми Регламенту не можуть перешкоджати або обмежувати реалізацію приписів Закону України «Про місцеве самоврядування» та Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» у частині реалізації депутатами своїх прав та обов`язків.

При цьому, статтею 60 Регламенту визначено, що кожний депутат робить лише одну позначку «+» (плюс) або іншу у квадраті напроти прізвища кандидатури, за яку він голосує. Недійсними вважаються бюлетені невстановленого зразка та бюлетені без відтиску печатки, а також бюлетені, які містять позначки, проставлені не у квадраті напроти прізвища кандидата.

На переконання апелянта, враховуючи недоліки двох бюлетенів, кандидат на посаду голови Хмельницької обласної ради ОСОБА_1 одержала лише 31 голос за обрання її головою Хмельницької обласної ради, тобто не набрала необхідної кількості голосів, що передбачена ч. 7 ст. 81 Регламенту.

Проте, колегія суддів критично ставиться до вищевказаних доводів апелянта, оскільки такі ґрунтуються на буквальному тлумаченні положення статті 60 Регламенту, однак без врахування положень вищенаведених нормативно-правових актів.

Варто зауважити, що стаття 3 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на вільні вибори, відповідно до якої Високі Договірні Сторони зобов`язуються проводити вільні вибори з розумною періодичністю шляхом таємного голосування в умовах, які забезпечують вільне вираження думки народу у виборі законодавчого органу.

Вказана стаття гарантує права осіб, включаючи право голосу та право балотуватися на виборах, а також право висувати свою кандидатуру на виборах і, в разі обрання, займати відповідну посаду.

Європейський суд з прав людини у п.285 рішення від 30 травня 2017 року «Давидов та інші проти Росії» зазначив, що вільні вибори повинні розглядатися як індивідуальне право і позитивне зобов`язання держави, що включає ряд гарантій, починаючи з права виборців вільно висловлювати свою думку і закінчуючи ретельним регулюванням процесу встановлення, обробки і оголошення результатів голосування.

При цьому право голосу і виборність супроводжуються у законодавстві рядом обмежень та приписів (зокрема, як у спірному випадку вказівкою щодо дотримання депутатами вимог статті 60 Регламенту), які в принципі не суперечать статті 3 Конвенції. Водночас, у кожному спірному випадку суд повинен переконатись, що такі приписи не обмежують ці права до такої міри, що вони втрачають реальний зміст, що ці обмеження переслідують правомірну мету і що використовувані засоби є співмірними.

Верховний Суд у пункті 57 постанови від 10 січня 2019 року по справі №855/3/19 зазначив, що при розгляді питання щодо дотримання статті 3 Протоколу 1 Європейський Суд з прав людини звертає увагу, головним чином, на два критерії: чи мало місце свавілля або відсутність пропорційності, і чи вплинуло обмеження на вільне вираження думки народу.

Згідно з ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Отже, колегія суддів вважає, що положення статі 60 Регламенту слід тлумачити розширено, з метою забезпечення права особи обирати та бути обраною. Для правової оцінки важлива наявність розумного пропорційного співвідношення між встановленими обмеженнями та поставленою законною метою.

Досліджуючи спірні два бюлетені, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що у них чітко відображено волевиявлення депутатів. Позначка, як в одному, так і у другому бюлетені проставлена навпроти прізвища кандидата, що виключає можливість множинного трактування здійсненого волевиявлення.

Разом з цим, суд апеляційної інстанції зауважує, що певні формальні неузгодженості щодо проставлення позначки не у квадраті виборчого бюлетеня (а справа від прізвища стосовно одного бюлетеня) та вихід за межі квадрату (щодо другого бюлетеня), самі по собі не можуть бути підставою щодо сумніву у конкретному волевиявленні депутатів та, як наслідок, визнанні їх недійсними.

У зв`язку з чим, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав, які б не давали змоги встановити справжнє волевиявлення депутатів у двох спірних бюлетенях.

Колегія суддів звертає увагу на те, що встановлені Регламентом норми щодо питання про визнання дійсними чи недійсними бюлетенів повинні відповідати законній меті визначенні справжнього волевиявлення депутатів, бути співмірними (пропорційними) і, що найголовніше, не порушувати суб`єктивні права по суті, тобто не викривляти їх змісту.

Отже, неврахування лічильною комісією результатів по спірних двох бюлетенях слугувало би порушенню права осіб на вільні вибори та вільне волевиявлення, а саме неврахуванню думки виборців - депутатів Хмельницької обласної ради під час обрання голови Хмельницької обласної ради.

Таким чином, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції, що спірне рішення було прийнято збалансовано та з урахуванням інтересів усіх суб`єктів виборчого процесу.

У Рішенні від 12 червня 2007 року № 2-рп/2007 Конституційний Суд України сформулював правову позицію, що принцип справедливості та розмірності є визнаним критерієм ідеології справедливості у демократичній державі.

У своєму Рішенні від 25 січня 2012 року № 3-рп/2012 (справа № 1- 11/2012) Конституційний Суд України зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який означає, зокрема, що заходи повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.

Отже, враховуючи вищенаведені правові норми та обставини справи, колегія суддів вважає, що лічильна комісія, приймаючи рішення про визнання дійсними спірних бюлетенів з виборів голови Хмельницької обласної ради від 7 грудня 2020 року, діяла правомірно, з дотриманням норм чинного законодавства, а тому суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо відсутності підстав для задоволення адміністративного позову.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст.77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оцінюючи наведені апелянтом аргументи, суд апеляційної інстанції вважає, що вказані доводи, наведені в апеляційній скарзі, були ретельно перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм була надана належна правова оцінка. Жодних нових аргументів, які б доводили порушення норм матеріального або процесуального права, у апеляційній скарзі не зазначено.

Частиною 2 ст. 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Судова колегія зазначає, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема, в рішенні по справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Колегія суддів зазначає, що відповідно до ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції в повній мірі надав оцінку усім вказаним обставинам та зібраним по справі доказам, у зв`язку із чим, ухвалив законне та обґрунтоване рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу депутата Хмельницької обласної ради Бочкарьової Оксани Валеріївни залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 14 січня 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 325 КАС України.

Головуючий Гонтарук В. М.

Судді Біла Л.М. Курко О. П.