Справа № 420/6957/20
Суддя: Радчук А.А.
Дата ухвалення: 2021-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/6957/20
УХВАЛА

16 березня 2021 року Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Радчука А.А.,

розглянувши в письмовому провадженні заяву представника Одеської обласної прокуратури про роз`яснення рішення по справі №420/6957/20 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Четвертої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур (вул. Різницька, 13/15, м.Київ-11, 01011), Офісу Генерального прокурора (вул.Різницька, 13/15, м.Київ-11, 01011, ), Одеської обласної прокуратури (вул. Пушкінська, буд. 3, м. Одеса, 65026, ) про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходилась адміністративна справа № 420/6957/20 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Четвертої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур (вул. Різницька, 13/15, м.Київ-11, 01011), Офісу Генерального прокурора (вул.Різницька, 13/15, м.Київ-11, 01011, ), Одеської обласної прокуратури (вул. Пушкінська, буд. 3, м. Одеса, 65026, ) про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 03.12.2020 року позовну заяву задоволено, а саме: визнано протиправним та скасовано рішення Четвертої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур № 9 від 06.07.2020 про неуспішне проходження атестації ОСОБА_1 ; визнано протиправним та скасовано наказ виконувача обов`язків прокурора Одеської області №1630к від 17.08.2020 про звільнення ОСОБА_1 з посади начальника відділу забезпечення обвинувачення в апеляційному суді управління підтримання обвинувачення в суді прокуратури Одеської області та органів прокуратури на підставі пункту 9 частини першої ст.51 Закону України Про прокуратуру з 20 серпня 2020 року; поновлено ОСОБА_1 з 20.08.2020 року в Одеській обласній прокуратурі на посаді начальника відділу забезпечення обвинувачення в апеляційному суді управління підтримання обвинувачення в суді прокуратури Одеської області або на рівнозначній посаді (за її згодою) Одеської обласної прокуратури та органів прокуратури; стягнуто з Одеської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 20.08.2020 року по 02.12.2020 року у розмірі 118457 (сто вісімнадцять тисяч чотириста п`ятдесят сім) грн. та 10 коп.

При цьому рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та в частині стягнення з Одеської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць у розмірі 34888 (тридцять чотири тисячі вісімсот вісімдесят вісім) грн. та 05 коп. допущено до негайного виконання.

11.01.2021 року до суду надійшла заява представника Одеської обласної прокуратури про роз`яснення рішення суду, а саме яким чином підлягає виконанню рішення суду від 03.12.2020 в частині: органу (назва, код ЄДРПОУ), якому слід поновити ОСОБА_1 на рівнозначній (рівноцінній) посаді начальника відділу забезпечення обвинувачення в апеляційному суді управління підтримання обвинувачення в суді прокуратури Одеської області; процедуру поновлення ОСОБА_1 Одеською обласною прокуратурою з 20.08.2020 у Одеській обласній прокуратурі(фактичний початок роботи 11.09.2020); посади, на якій слід поновити ОСОБА_1 у Одеській обласній прокуратурі (до зміни назви - прокуратура Одеської області).

В обґрунтування заяви зазначено, що постановляючи рішення суд не зазначив органу, в якому слід поновити позивача. Крім того підлягає до роз`яснення рішення суду щодо посади, на якій необхідно поновити позивача. Крім того, поновлення ОСОБА_1 на посаду, яку вона до цього не обіймала, є фактичним призначенням її на дану посаду та не може бути здійснено в рамках заходів судового захисту, оскільки відповідно до положень пункту 12 частини 1 статті 15, пункту 10 частини 1 статті 39 Закону України «Про прокуратуру», підпункту 6 пункту 22 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» призначення на адміністративну посаду керівника підрозділу обласної прокуратури здійснюється керівником обласної прокуратури після відповідного схвалення Комісією з добору керівного складу органів прокуратури, склад і положення про яку затверджуються Генеральним прокурором.

Заява про роз`яснення рішення суду розглядається в межах десятиденного строку, передбаченого ч. 3 ст. 254 КАС України, після повернення справи з П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Суд, перевіривши матеріали справи, прийшов до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про роз`яснення рішення суду з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Згідно з ч.2 ст.254 КАС України подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Відповідно до ч.3 ст.254 КАС України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

З аналізу вказаних норм КАС України вбачається, що роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом - відсутністю причинно-наслідкових зв`язків у межах документу, невідповідності мотивувальної частини рішення його резолютивній частині, недотриманням вимог ясності, яке полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення та визначеності рішення. Необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена нечіткістю судового акту за змістом, тобто коли певний судовий акт є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких ухвалений такий акт, так і для тих осіб, котрі будуть здійснювати виконання цього судового акту.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Крім того, роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб.

Таким чином, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Суд зазначає, що рішення Одеського окружного адміністративного суду від 03.12.2020 року у справі №420/6957/20 є вмотивованим та зрозумілим.

Питання, які ставляться представником Одеської обласної прокуратури у поданій заяві, не є підставою для роз`яснення судового рішення.

Крім того, Верховний Суд України в ухвалі від 13.07.2016 року у справі № 21-452iп16 зазначив, що системне тлумачення положень КАС України дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Суд зазначає, що ст.246 КАС України визначає вимоги до змісту рішення, а саме рішення суду складається з вступної, описової, мотивувальної і резолютивної частин. У вступній частині рішення зазначаються: 1) дата і місце його ухвалення; 2) найменування суду; 3) прізвище та ініціали судді або склад колегії суддів; 4) прізвище та ініціали секретаря судового засідання; 5) номер справи; 6) ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи; 7) вимоги позивача; 8) прізвища та ініціали представників учасників справи та прокурора. В описовій частині рішення зазначаються: 1) стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача; 2) заяви, клопотання учасників справи; 3) інші процесуальні дії у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо). У мотивувальній частині рішення зазначаються: 1) обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини; 2) докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення; 3) мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову; 4) чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду, та мотиви такого висновку; 5) норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування; 6) норми права, на які посилалися сторони, які суд не застосував, та мотиви їх незастосування; 7) мотиви, з яких у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень суд, відмовляючи у позові, дійшов висновку, що оскаржуване рішення, дія чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень визнано судом таким, що вчинено відповідно до вимог частини другої статті 2 цього Кодексу. У резолютивній частині рішення зазначаються: 1) висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної із заявлених вимог; 2) розподіл судових витрат; 3) строк і порядок набрання рішенням суду законної сили та його оскарження; 4) повне найменування (для юридичних осіб) або прізвище, ім`я та по батькові (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків сторін (для фізичних осіб), за його наявності, або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України. У разі необхідності у резолютивній частині також вказується про: 1) порядок і строк виконання рішення; 2) надання відстрочення чи розстрочення виконання рішення; 3) повернення судового збору; 4) призначення судового засідання для вирішення питання про судові витрати, дату, час і місце його проведення; строк для подання стороною, за клопотанням якої таке судове засідання проводиться, доказів щодо розміру понесених нею судових витрат; 5) дату складення повного рішення суду. Висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної із заявлених вимог не може залежати від настання або ненастання певних обставин (умовне рішення). При розгляді первісного і зустрічного позовів та при розгляді позову третьої особи з самостійними вимогами у рішенні вказуються результати розгляду кожного з позовів. У спорі, що виник при укладанні або зміні адміністративного договору, в резолютивній частині вказується рішення суду щодо кожної спірної умови адміністративного договору.

Таким чином, з урахуванням зазначеного, суд вважає, що вимоги заяви про роз`яснення рішення суду не належать до задоволення, так як рішення суду є зрозумілим та роз`яснення не потребує.

Згідно з ч.5 ст.254 КАС України ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено.

Керуючись ст.ст.243, 246, 248, 254 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви представника Одеської обласної прокуратури про роз`яснення рішення по справі №420/6957/20 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Четвертої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур (вул. Різницька, 13/15, м.Київ-11, 01011), Офісу Генерального прокурора (вул.Різницька , 13/15, м.Київ-11, 01011, ), Одеської обласної прокуратури (вул. Пушкінська, буд. 3, м. Одеса, 65026, ) про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.ст. 293-295 КАС України.

Ухвала набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.256 КАС України.

Суддя А.А. Радчук