Справа № 160/13153/19
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2021-03-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Ніколайчук С.В.
24 грудня 2019 року головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до комунального закладу дошкільної освіти (ясла-садок) комбінованого типу № 60 Криворізької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - відділ освіти виконкому Покровської районної в місті ради, у якому позивач просить:
- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Руденка, 6, комунального закладу дошкільної освіти комбінованого типу № 60 Криворізької міської ради до повного усунення порушень;
- встановити у рішення спосіб в порядок виконання шляхом зобов`язання зупинити експлуатацію об`єкта: будівлі за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Руденка, 6, комунального закладу дошкільної освіти комбінованого типу № 60 Криворізької міської ради до повного усунення порушень.
Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що під час проведення позапланової перевірки відповідача щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту комунального закладу дошкільної освіти (ясла-садок) комбінованого типу № 60 Криворізької міської ради за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий ріг, вул. Руденка, 6, були виявлені порушення пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту у зв`язку з чим позивач вважає, що подальша експлуатація об`єкта з зазначеними порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, а відтак, до відповідача повинні бути застосовані заходи реагування відповідно до заявленої позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.01.2020р. відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 30.01.2020р. року о 10:30 год.
30.01.2020р. представником відповідача через електронну адресу суду, надіслано клопотання про зупинення провадження у справі для надання часу для примирення на підставі п. 4 ч. 1 ст. 236 Кодексу адміністративного судочинства України.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.01.2020 року провадження у справі зупинено до 27.02.2020 року із наданням часу сторонам для примирення до 27.02.2020 року до 13:30 год.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.02.2020 року поновлено провадження у справі, розгляд справи призначено на 06.03.2020 року о 13:00 год.
03.03.2020 року представником відповідача через електронну адресу суду, надіслано клопотання про зупинення провадження у справі для надання часу для примирення на підставі п. 4 ч. 1 ст. 236 Кодексу адміністративного судочинства України.
05.06.2020 року на електронну адресу суду надійшло клопотання від представника відповідача про зупинення провадження у справі до закінчення карантину.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 березня 2021 року поновленно провадження у справі, судове засідання призначено на 16.03.2021 року о 11:20 год.
Представником відповідача надано до суду відзив на позовну заяву, в якому останнім зазначено, що вжитими заходами з часу відкриття справи до теперішнього часу небезпека виникнення та/чи розповсюдження пожежі в будівлі відповідача усунута, порушення які стали підставою подання позовної заяви, усунуті, що підтверджується актом позапланової перевірки закладу від 12 лютого 2021 року №98, на сторінці 9 якого в розділі «Опис виявлених порушень вимог законодавства» зазначено про відсутність порушень вимог законодавства.
В зв`язку з повним усуненням порушень, що зафіксовано актом позивача (додається), відсутністю загрози життю та/або здоров`ю людей, підстави для застосування заходів реагування про які просить позивач, відсутні.
Представники сторін в судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Відповідно до ч.6 ст.12, ч.1,2 ст.257, ч.1 ст.260 Кодексу адміністративного судочинства України зазначена справа є справою незначної складності та розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження.
Згідно з ч.ч. 3, 4 ст.262 КАС України підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, встановив наступне.
За результатами перевірки складено акт від 18.12.2019 року № 196/12, відповідно до якого встановлені порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме:
- будівля не обладнана системою пожежної сигналізації, а саме: «Будинки, приміщення та споруди повинні обладнатися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 « Системи протипожежного захисту»;
- будівля не обладнана системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей, а саме: «Будинки приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56.2014 «Системи протипожежного захситу»;
- об`єкт не обладнано системою блискавкозахисту від прямих попадпнь і вторинних її проявів, а саме: «Захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинку і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;
- не створено об`єктову систему оповіщення на об`єкті з масовим перебуванням людей;
- не забезпечено встановлення у службових приміщеннях навчального закладу (об`єкту з масовим перебуванням людей) радіотрансляційних точок для передачі інформації з питань цивільного захисту;
- не забезпечено поступове накопичення, згідно з номенклатури засобів та хімічного захисту;
- внутрішній протипожежний водогін не виконано з металу в підвальному приміщенні (виконано з пластику), а саме: «Система протипожежного водопостачання (вводи.ю розподільні трудопроводи, стоянки) треба виконувати з металевих труб (окрім чавунних та мідних)»;
- допущено опорядження (облицювання) стелі у приміщенні 2-х сходових клітин, матеріалів з вищою пожежною небезпекою , ніж: Г2, В2, Д2,Т2,а саме: «у приміщеннях громадського призначення (крім приміщень, розташованих у будинках V ступеня вогнестійкості), в яких можливе перебування 50 та більше осіб, опорядження (облицювання) стін та стель забороняється з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж: Г2, В2,Д2, Т2 для приміщень, у яких можливе перебування до 1500 осіб; Г1, В1, Д1, Т2 для приміщень, у яких можливе перебування 1500 та більше осіб»;
- з`єднання жил проводів на світильниках у приміщенні харчоблоку не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;
- не відокремлено від горючої поверхні (шпалери), відкрито прокладений захищений провід з оболонкою з горючого матеріалу, шаром негорючого матеріалу, який виступає з кожного боку проводу не менше ніж на 0,01 метра, в приміщеннях музичної зали та дитячих груп № 2, 5, 8, 9;
- допускається встановлення на горючій основі електророзеток в приміщеннях музичної зали.
Копія акта отримана в.о. завідувача Кочережко Т.М.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877-V), Кодексу цивільного захисту України, інших нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил (ч.1 ст.47 Кодексу цивільного захисту України).
Згідно з ч.1 та ч.2 ст.64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
Відповідно до пп. 27, 35 п. 4 Положення про головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 р. №3 (у редакції наказу ДСНС України від 21.09.2017 р. № 507) Головне управління відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
При цьому, згідно з ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 ст. ст. 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
З матеріалів справи вбачається, що під час проведення перевірки було виявлено ряд порушень правил техногенної і пожежної безпеки, які зазначені в акті перевірки від 18.12.2019 року № 196/12.
За результатами захід державного нагляду (контролю) зазначено, що порушення виявлені під час перевірки та вказані в акті перевірки від 18.12.2019 року № 196/12 усунуті в повному обсязі.
Тобто обставини, які стали підставою для звернення головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування перестали існувати та усунуті.
Відповідно до положень, закріплених ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (ч. 1 ст.); жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили (ч. 2 ст. 90); суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч. 3 ст. 90).
З огляду на вищевикладене суд зазначає, що адміністративний позов головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до комунального закладу дошкільної освіти (ясла-садок) комбінованого типу № 60 Криворізької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - відділ освіти виконкому Покровської районної в місті ради про застосування заходів реагування задоволенню не підлягає.
Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до ч. 1 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Згідно ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи відмову у задоволенні позовних вимог головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, суд робить висновок про відсутність підстав для присудження і всіх здійснених позивачем документально підтверджених судових витрат за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст. 241-246, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Ніколайчук