Справа № 947/1124/20
Суддя: Федусик А.Г.
Дата ухвалення: 2021-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

15 березня 2021 р.м.ОдесаСправа № 947/1124/20

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Федусика А.Г.

суддів: Бойка А.В. , Шевчук О.А.

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Київського районного суду м.Одеси від 22 грудня 2020 року по справі № 947/1124/20 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

Судовим рішенням Київського районного суду м.Одеси від 22.12.2020 р. позов задоволено.

На зазначене рішення суду Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради подало апеляційну скаргу.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 26 лютого 2021 року зазначена апеляційна скарга внаслідок не сплати судового збору та неповажності підстав пропуску строку для подачі апеляційної скарги залишена без руху та надано апелянту строк для наведення поважних підстав для поновлення строку апеляційного оскарження спірного рішення суду першої інстанції та сплати судового збору терміном десять днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху. Ухвала отримана апелянтом 01 березня 2021 року.

10 березня 2021 року до суду від апелянта надійшла заява про усунення недоліків, в якій він посилається на ту обставину, що під час проголошення судового рішення суд оголосив лише вступну та резолютивну частини, також було зазначено про отримання копії спірного рішення суду першої інстанції лише 29 січня 2021 року, що зумовило пропуск строку на апеляційне оскарження.

Водночас, суд зазначає, що особливості провадження (в тому числі строки апеляційного оскарження) у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначено положеннями статті 286 КАС України, зміст якої передбачає подання апеляційної скарги протягом десяти днів саме з дня проголошення спірного рішення суду першої інстанції.

Також, колегія суддів не приймає до уваги посилання апелянта на проголошення судом першої інстанції лише вступної та резолютивної частини спірного рішення, оскільки ч.4 ст.286 КАС України пов`язує початок перебігу строку на апеляційне оскарження саме з проголошенням судового рішення.

Наведені висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, визначеною в постанові від 04 липня 2019 року справа №686/19369/18, в якій касатор в обґрунтування вимог касаційної скарги зазначав, що строк на апеляційне оскарження пропущений скаржником з поважних причин та вказував на те, що копія повного тексту оскаржуваного судового рішення отримана ним лише 23 січня 2019 року.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку стосовно того, що у зв`язку з пропуском заявником строку на апеляційне оскарження рішення у справі щодо притягнення до адміністративної відповідальності та відсутності підстав для його поновлення, правильним є застосування положення частини третьої статті 298 та пункту 4 частини першої статті 299 КАС України, з урахуванням визначених статтею 286 КАС України особливостей, норми якої є спеціальними по відношенню до норм статті 295 КАС України в цій категорії адміністративних справ.

Аналогічна правова позиція висловлена в ухвалі Верховного Суду від 17 вересня 2018 року у справі №638/3203/18 та від 14 січня 2019 року у справі №216/1724/17.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Частиною першою статті 45 КАС України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з пунктом шостим частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

В свою чергу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (пункт 109 рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07.07.1989).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Враховуючи зазначене, колегія суддів не вбачає підстав для визнання, викладених заявником у заяві про поновлення строку апеляційного оскарження, причин пропуску такого строку поважними.

На підставі наведеного та керуючись ст.296, 299 КАС України, суд апеляційної інстанції,

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Київського районного суду м. Одеси від 22 грудня 2020 р.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Федусик А.Г.
Судді Бойко А.В. Шевчук О.А.