Справа № 640/5971/20
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2021-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/5971/20
УХВАЛА

12 березня 2021 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Кузьменко В. В. перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.01.2021 у справі за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа Київська міська державна адміністрація про визнання протиправним та скасування в частині рішення від 27.02.2020,-

В С Т А Н О В И В :

До Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.01.2021.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Із зазначеною правовою нормою Основного Закону України кореспондуються пункт 6 ч.3 ст. 2 КАС України, який відносить до основних засад (принципів) адміністративного судочинства забезпечення права на апеляційний перегляд справи.

Механізм же реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення в адміністративному судочинстві врегульовано Главою першою Розділу ІІІ КАС України.

Зокрема, ст. 295 КАС України визначено строк на апеляційне оскарження судового рішення, а п. 1 ч. 5 ст. 296 цього Кодексу закріплено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо надання документа про сплату судового збору.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи убачається, що апелянтом апеляційну скаргу подано 25.02.2021 (згідно штампу на конверті), що свідчить про пропуск строку на апеляційне оскарження вказаного рішення, оскільки останнім днем подачі апеляційної скарги є 18.02.2021.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 КАС України, учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Апелянт вказує, що оскаржуване рішення стосується його, оскільки він є громадянином України, зареєстрований та проживає в Києві і підтримує обов`язкову необхідність реалізації Рішення Київської міської ради, датоване 27 лютого 2020 року «Про відзначення на території Києва пам`ятних дат та ювілеїв у 2020 році» в повному обсязі. Тому оскаржуване рішення щодо відзначення ювілеїв борців за незалежність України Івана Полтаця-Остряниці , Василя Левковича , Уласа Самчука , Василя Сидора , Володимира Кубійовича , Василя Галаси, Андрія Мельника , на думку апелянта, є протиправним і відносно мешканців Києва, і відносно інших громадян України.

На позивача, як на громадянина України і мешканця Києва розповсюджується Рішення Київської міської ради, датоване 27 лютого 2020 року «Про відзначення на території Києва пам`ятних дат та ювілеїв у 2020 році».

Водночас, про оскаржуване рішення як зазначає апелянт, йому стало відомо 25.02.2021 з публікації у соціальній мережі «Фейсбук» від 25.01.2021.

Разом з тим, суд враховує висновок Європейського суду з прав людини, викладений в рішенні від 18.10.2005 у справі «МШ «Голуб» проти України», відповідно до якого, право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання.

Як встановлено, ОСОБА_1 оскаржив ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.03.2020 року у справі № 640/5762/20, забезпечено позов та зупинено рішення Київської міської ради «Про відзначення на території міста Києва пам`ятних дат та ювілеїв у 2020 році». Таким чином, ОСОБА_1 було відомо про наявність вказаного спору.

Посилання на те, що в подальшому номер основного провадження за позовною заявою змінився, про що не було відомо апелянту, є необґрунтованими, оскільки у справі № 640/5762/20 ОСОБА_1 також не був стороною у справі, однак, право на оскарження ухвали суду ним реалізовано вчасно.

Дотримання вимог встановлених процесуальним законодавством є складовою частиною належного здійснення правосуддя.

Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Суд не вбачає підстав для визнання наведених підстав пропуску строку апеляційного оскарження поважними, так як скаржником не надано жодних доказів на підтвердження неможливості подання апеляційної скарги в межах встановленого КАС України строку на апеляційне оскарження.

Згідно з ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Наведеною правовою нормою КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження, а також належного оформлення апеляційної скарги і документів, що підтверджують повноваження представників.

Для цього апелянт як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом подання суду апеляційної інстанції клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, вказавши інші поважні причини його пропуску з відповідними доказами.

Керуючись ст.ст. 169, 296, 298, 325, 328 КАС України, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.01.2021 у справі за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа Київська міська державна адміністрація про визнання протиправним та скасування в частині рішення від 27.02.2020 - залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення недоліків протягом 5 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Повідомити апелянта, що у разі не усунення недоліків до строку встановленого судом, апелянту буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Кузьменко