Справа № 308/12553/16-а
Суддя: Іванов А. П.
Дата ухвалення: 2021-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 березня 2021 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Іванова А.П.,

за участі секретаря судових засідань Боти О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради про оскарження рішення суб`єкта владних повноважень,

встановив:

30.11.2016 позивачка ОСОБА_1 звернулася з адміністративним позовом до відповідача відділу ДАБК виконавчого комітету Ужгородської міської ради, в якому просить поновити строк на оскарження постанови; скасувати постанови №15, № 17 про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 96 та ч. 5 ст. 96 КУпАП від 25.10.2016, за якою на неї накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 5950 та 850 грн.; закрити провадження по справі про адміністративне правопорушення.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 10.10.2016 за місцем проживання позивачки представниками ДАБК виконавчого комітету Ужгородської міської ради проведено позапланову перевірку навісу для зберігання автомобіля. Вказує, що така перевірка проводилася без її відома та участі, без дотримання Порядку №698, затвердженого постановою КМУ від 19.08.2015. Окрім цього вказує, що за наслідками перевірки було складено припис №11-НД від 10.10.2016 й протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1, ч. 5 ст. 96 КУпАП №11-НД від 10.10.2016, тобто один протокол за два правопорушення. 25.10.2016 позивачка дізналася про розгляд протоколу, складеного щодо неї, який відбувся 25.10.2016 й за результатами якого було постановлено оскаржувані постанови, які є необґрунтованими й прийняті з порушеннями норм КУпАП, зокрема не з`ясовано та не доведено обставини, які б свідчили про наявність в діях позивачки ознак проступку, за яким законом встановлено адміністративну відповідальність.

Ухвалою суду від 01.03.2021 позивачці поновлено строк на звернення до суду з вищевказаним позовом.

22.02.2017 представником відповідача начальником відділу ДАБК виконавчого комітету Ужгородської міської ради Зотовою О. подано заперечення проти позову, за яким така вказує, що 22.08.2016 від ОСОБА_2 надійшла скарга щодо незаконного будівництва за адресою АДРЕСА_1 , за вказаним фактом 15.09.2016 працівниками відділу ДАБК виконавчого комітету Ужгородської міської ради була проведена позапланова перевірка про що складено відповідний наказ та направлення, однак така проведена не була, у зв`язку з відсутністю власника будинку, однак при візуальному огляді будинковолодіння було виявлено дерев`яний гараж, який фасадною частиною виходить на вулицю, за будівельним паспортом щодо такого, а також з заявою про початок виконання будівельних робіт в орган ДАБК звернень не було. 10.10.2016 працівниками відділу ДАБК виконавчого комітету Ужгородської міської ради було проведено повторну позапланову перевірку, складено акт про недопущення посадових осіб органу ДАБК на об`єкт будівництва, складено припис про усунення порушень та протокол про адміністративне правопорушення, в якому зазначено дата, місце та час розгляду справи. При цьому зазначено, що зокрема 12.10.2016 та 20.10.2016 було надіслано позивачці рекомендоване повідомлення щодо явки до ДАБК, однак такі були проігноровані нею, тому 25.10.2016 відділом ДАБК розглянуто матеріали справи та притягнуто позивачку до адміністративно ї відповідальності, за що складено відповідні постанови.

В судове засідання позивачка не з`явилася, однак в матеріалах справи наявна заява її представника адвоката Коваленка О.М. про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують та просять такі задовольнити. В свою чергу представник відповідача в судове засідання не з`явився, причини неявки суд не повідомив, клопотань про перенесення судового засідання по розгляду справи до суду не надходило.

15.12.2017 набрав чинності Закон України від 03.10.2017 №2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», яким КАС України викладено у новій редакції.

Підпунктом 10 п. 1 розділу VII КАС України (в редакції чинній з 15.12.2017) встановлено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Провадження в даній адміністративній справі відкрито ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06.12.2016, тобто до набрання чинності редакцією КАС України згідно з Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку наявним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу окремо шляхом їх всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення регулюється КУпАП, статтею 7 якого визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності, врегульовано Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI, Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (далі Порядок № 553) тощо.

Відповідно до ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно приписів пунктів 6-7, 9, 11-13 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

З аналізу наведених норм слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Разом з цим відповідно до п. 14 Порядку №553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

22 серпня 2016 року до виконавчого комітету Ужгородської міської ради надійшла скарга від ОСОБА_2 , мешканки АДРЕСА_1 щодо незаконного будівництва за адресою АДРЕСА_1 .

15 вересня 2016 року згідно з направленням для проведення позапланової перевірки №2, на підставі наказу ДАБК № 2 від 14 вересня 2016 року та скарги ОСОБА_2 для здійснення позапланової перевірки на об`єкті «Будівництво гаража та демонтаж огорожі по АДРЕСА_1 » відповідачем було направлено головного спеціаліста ОСОБА_3 та начальника відділу ДАБК Зотову О.С., зі строком дії направлення з 15 до 21 вересня 2016 року.

06 жовтня 2016 року відповідачем надіслано позивачці лист № 87/26/15, в якому позивачу запропоновано з`явитись 10 жовтня 2016 року о 16 год. до відділу ДАБК Ужгородської міської ради для з`ясування обставин щодо влаштованого нею гаражу по АДРЕСА_1

10 жовтня 2016 року відповідачем повторно складено направлення для проведення позапланової перевірки № 25 зі строком дії направлення з 10 до 14 жовтня 2016 року, за яким на підставі наказу ДАБК № 26 від 10 жовтня 2016 року та скарги ОСОБА_2 для здійснення позапланової перевірки на об`єкті «Будівництво гаража та демонтаж огорожі по АДРЕСА_1 » було направлено головного спеціаліста ОСОБА_3 та начальника відділу ДАБК Зотову О.С.

10 жовтня 2016 року даними особами складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

Цього ж дня до чергової частини Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області від оператора «102» надійшло повідомлення про те, що по АДРЕСА_1 ОСОБА_4 не допускали до об`єкта здійснення перевірки, про що було складено відповідний висновок, затверджений т.в.о. начальника Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області Улинцем В.І. від 11 жовтня 2016 року, який направлено відповідачу листом т.в.о. начальника Ужгородського ВП від 18 жовтня 2016 року.

Пунктами 16-17 Порядку №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Однак матеріали справи не містять підтвердження того, що такий акт за результатами проведення повторної позапланової перевірки від 10.10.2016 був складений, посилання на такий відсутнє у вищевказаному протоколі про адміністративне правопорушення №11-НД від 10.10.2016 в графі додатки та в оскаржуваних постановах №15,17 від 25.10.2016 в графі документи, за результатами планової/позапланової перевірки.

Більш того Верховний Суд у постанові від 27.02.2019 у справі № 210/3059/17(2-а/210/148/17) зазначив, що акт, складений за відсутності позивача (прим. суб`єкта містобудування), не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на позивача.

З огляду на вказане, суд вважає, що при проведенні повторної позапланової перевірки від 10.10.2016 відповідачем не було дотримано вимог Порядку №553, зокрема проігноровано права позивачки бути присутньою під час проведення перевірки, за результатами такої не складено відповідний акт перевірки, який відповідно позивачці вручено не було, що позбавило її права надати відповідні пояснення/заперечення.

Підпунктом 2 п. 11 Порядку №553 визначено право посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом.

З протоколу про адміністративне правопорушення №11-НД від 10.10.2016, складеного щодо ОСОБА_1 , з`ясовано, що за результатами позапланової перевірки, проведеної в АДРЕСА_1 , виявлено порушення: будівництво гаража, виконано без проектної документації (будівельний паспорт) та повідомлення про початок виконання будівельних робіт, чим порушено п. 3.52 а ДБН 360-92 (відстань один метр від межі), за що передбачено відповідальність абзац 1 ст. 96, абзац 5 ст. 96 КУпАП. При цьому графа «у присутності», «пояснення особи, яка притягається до відповідальності» не заповнено, що свідчить про те, що протокол про адміністративне правопорушення №11-НД від 10.10.2016 складено за відсутності ОСОБА_1 . Відомостей про дату отримання другого примірнику протоколу позивачкою матеріали справи не містять.

12 жовтня 2016 року відповідачем надіслано позивачці лист № 103/26/15, в якому такій запропоновано з`явитись 17 жовтня 2016 року о 15 год. до відділу ДАБК Ужгородської міської ради для з`ясування обставин щодо влаштованого нею гаражу по АДРЕСА_1 , яке було надіслане позивачці рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, однак матеріали справи не містять підтвердження щодо отримання такого листа позивачкою.

20 жовтня 2016 року відділом ДАБК повторно надіслано позивачу лист № 114/26/15, в якому позивачу запропоновано з`явитись 25 жовтня 2016 року о 15 год. до відділу ДАБК Ужгородської МР для з`ясування відповідних обставин. Відстеження пересилання поштового відправлення - штрихкодовий ідентифікатор 220 підтверджується, що лист № 114/26-15 від 20 жовтня 2016 року, в якому позивачці повторно було запропоновано з`явитися до відповідача для з`ясування обставин справи, така отримала 25 жовтня 2016 року.

Вказане також встановлено постановою Верховного Суду від 30.01.2020 у справі №308/12552/16-а, предметом розгляду якої був позов ОСОБА_1 у постанові від 27.02.2019 у справі № 210/3059/17(2-а/210/148/17). до відділу ДАБК виконавчого комітету Ужгородської міської ради про скасування постанови №16 від 25.10.2016, а відтак відповідно до п. 4 ст. 78 КАС України вказані обставини не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

За постановою начальника відділу ДАБК Зотової О.С. №15 від 25.10.2016 ОСОБА_1 за порушення абзацу 5 ст. 96 КУпАП притягнуто до відповідальності за вказаною статтею, визнано її винною та накладено стягнення у вигляді штрафу в сумі 5950 грн.

За постановою начальника відділу ДАБК Зотової О.С. №17 від 25.10.2016 ОСОБА_1 за порушення абзацу 1 ст. 96 КУпАП притягнуто до відповідальності за вказаною статтею, визнано її винною та накладено стягнення у вигляді штрафу в сумі 850 грн.

Зі змісту ст. 9 КУпАП вбачається, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Згідно з вимогами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Постановою КМУ №244 від 06.04.1995 регламентовано порядок накладення штрафів за порушення у сфері містобудування (далі Порядок №244). Так, п.п. 9, 11 розділу «Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено, що про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. У разі вчинення одним суб`єктом містобудування двох або більше правопорушень у сфері містобудівної діяльності протокол складається стосовно кожного правопорушення окремо.

В розглядуваному випадку щодо ОСОБА_1 складено один протокол про адміністративне правопорушення №11-НД від 10.10.2016 за ч. 1 ст. 96 КУпАП та ч. 5 ст. 96 КУпАП, якими визначено два самостійні порушення вимог законодавства щодо містобудівної діяльності.

За приписами ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк (стаття 277-1 КУпАП).

Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення за ст. 96 КУпАП розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адмінвідповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами передбаченими ст. 268 КУпАП.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три днів до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Оскаржувані постанови №15 та 17 від 25.10.2016 щодо позивачки постановлені відповідачем того ж дня, що й постанова № 16 від 25.10.2016, яка була предметом розгляду судової справи №308/12552/16-а й за вищевказаною постановою Верховного Суду від 30.01.2020 встановлено порушення відповідачем факту своєчасного повідомлення позивачки про час та місце розгляду справу, й констатовано, що її права гарантовані ст. 286 КАС України дотримані не були.

З огляду на вказане, суд відповідно до п. 4 ст. 78 КАС України вважає обставину щодо недотримання відповідачем вимог щодо своєчасного повідомлення позивачки про час та місце розгляду справи доведеною й такою, що підтверджується матеріалами розглядуваної справи.

В пп. 3 п. 20 розділу «Розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності» Порядку №244 визначено обов`язок посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час підготовки справи до розгляду з`ясувати, чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

З огляду на те, що позивачка отримала лист, в якому їй повідомлено про час і місце розгляду справи лише 25.10.2016, тобто в день постановлення відповідачем оскаржуваних постанов, суд вважає, що така була позбавлена можливості вжити заходів щодо реалізації своїх прав на участь у розгляді справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частиною 2 ст. 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ч. 2 ст. 77 КАСУ в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У відповідності до ч. 3 ст. 242 КАС обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Слід також зазначити, що згідно з практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Відповідно до ст. 293 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень: 1) залишає постанову без зміни, а скаргу без задоволення; 2) скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд; 3) скасовує постанову і закриває справу; 4) змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Аналогічне право суду за результатами розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності регламентоване також ч. 3 ст. 286 КАС України.

Крім того, згідно ч. 2 ст. 36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. В даному випадку складено один протокол, за яким винесено дві постанови і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу за кожне правопорушення окремо, що на думку суду, не відповідає вимогам ч. 2 ст. 36 КУпАП.

З огляду на вищевказане, оскаржувані постанови підлягають скасуванню, оскільки матеріали про порушення у сфері містобудування та протокол складені без дотримання вимог Порядку №553 та №244, КУПАП, зокрема по двом адміністративним правопорушення складено один протокол; при розгляді останніх не було дотримано вимог щодо своєчасного сповіщення особи про розгляд справи, порушені вимоги ст. 36 КУпАП.

Статтею 247 КУпАП регламентовано обставини, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення. Пунктом 1 ч. 1 вказаної статті визначено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Як зазначалося вище, 10.10.2016 щодо ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення №11-НД від 10.10.2016, за яким за результатами позапланової перевірки проведеної в АДРЕСА_1 виявлено будівництво гаража без проектної документації (будівельний паспорт) та повідомлення про початок виконання будівельних робіт, порушено п. 3.25 а* ДБН 360-92** (відстань 1,0 м від межі). Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена абзац 1 ст. 96 КУпАП та абзац 5 ст. 96 КУпАП.

Частиною 1 ст. 96 КУпАП передбачено відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд.

Частиною 5 ст. 96 КУпАП передбачено відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Об`єктом правопорушення за вказаною статтею в узагальненому вигляді є встановлений порядок будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів та споруд . З об`єктивної сторони правопорушення складається зокрема в порушенні обов`язкових вимог державних стандартів, будівельних норм, і правил, затверджених проектів і інших нормативних документів в сфері будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд; виконання підготовчих робіт без направлення повідомлення про початок виконання зазначених робіт у випадках, коли направлення такого повідомлення є обов`язковим тощо.

Щодо постанови №15 від 25.10.2016 в матеріалах справи наявний висновок №21 від 16.12.2016 експертного дослідження, яким встановлено, що будівля гаража для зберігання господарського інвентарю та автомобіля за адресою АДРЕСА_1 не є об`єктом нерухомості, а є тимчасовою спорудою; будівля гаражу частково побудована в межах старої забудови сараю «Г»: по ширині не виступає за лінію господарських споруд суміжного домоволодіння АДРЕСА_2 , по довжині фактично виходить за зовнішні межі старої забудови сараю «Г». Також у описовій частині висновку вказано, що вказаний об`єкт не належить до самочинного будівництва: зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд.

В своїх запереченнях від 22.03.2017 проти вказаного висновку експерта начальник відділу ДАБК зазначає, що об`єкт за адресою АДРЕСА_1 виконано з порушенням чинного законодавства, а отже є самовільно збудованим об`єктом.

Враховуючи наявність двох протилежних позицій щодо спірного об`єкта - гаражу за адресою м. Ужгород, вул. Руська, 45, без наявності спеціальних знань, суд позбавлений можливості з`ясувати чи були дотримано позивачкою вимоги містобудівної діяльності під час конструювання вказаного об`єкта, зокрема чи здійснювалася забудова земельної ділянки з дотриманням ст. ст. 27, 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та ДБН. З огляду на викладене суд не має можливості однозначно встановити наявність, або відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Щодо постанови №17 від 25.10.2016 у суду відсутні об`єктивні докази, які б підтвердили або спростували порушення ДБН 360-92 п. 3.25а, а саме будівництво гаражу з недотриманням відступу від межі 1,0 метр. З огляду на викладене суд не має можливості однозначно встановити наявність, або відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП.

Таким чином за наявними у справі доказами суд позбавлений можливості підтвердити чи спростувати викладені у протоколі обставини на користь позивачки, шляхом скасування постанови із закриттям справи за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, а відтак позовна заява в частині закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення задоволенню не підлягає.

Суд, в порядку п. 2 ч. 3 ст. 286 КАС України, вважає за необхідне скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу - Управління державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради.

Так, відповідно до п. 3.1.6. Положення про управління державного архітектурно-будівельного контролю, розміщеного на офіційному вебсайті Ужгородської міської ради, управління розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів держархбудконтролю.

При новому розгляді компетентний орган повинен з`ясувати обставини, що мають значення для справи, зокрема перевірити доводи позивачки та її представника про відсутність в діях позивачки складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 та ч. 5 ст. 96 КУпАП, при цьому має бути забезпечено права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, зокрема щодо присутності під час розгляду справи.

Керуючись ст.ст. 2,5,9,77,90,139,241,243 246,250,255,268,286,295 КАС України, суд

ухвалив:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Постанову начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Зотової О.С. №15 від 25.10.2016 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, стягнення за якою накладено у вигляді штрафу у сумі 5950 гривень, та постанову начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Зотової О.С. №17 від 25.10.2016 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, стягнення за якою накладено у вигляді штрафу у сумі 850 гривень, скасувати.

Справу про адміністративні правопорушення за ч. 1 ст. 96 та ч. 5 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення направити на новий розгляд до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради.

В іншій частині адміністративного позову відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов