Справа № 160/6310/20
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

15 березня 2021 року Справа №160/6310/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Неклеса О.М., розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпро заяву Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про заміну сторони та роз`яснення порядку та способу виконання судового рішення у справі №160/6310/20,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.08.2020 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "МАЛСАНДРІ" (, 49000, м. Дніпро, вул. Троїцька, 10/2) до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області (, 49600, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, 17-А) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано Рішення контролюючого органу - Головного Управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області від 16 березня 2020 року за №5602 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість ТОВ "МАЛСАНДРІ" (код 40553984).

Зобов`язано Головне управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області поновити реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю "МАЛСАНДРІ" (код 40553984) як платника податку на додану вартість із 13 березня 2020 року, шляхом внесення відповідних відомостей до реєстру платників ПДВ.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "МАЛСАНДРІ" () судовий збір в сумі 4 204 грн.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 18.11.2020 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області залишено без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 серпня 2020 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю МАЛСАНДРІ до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії залишено без змін.

Тобто рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.08.2020 року набрало законної сили 18.11.2020 року.

До суду від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області надійшла заява, в якій заявник просить:

- Замінити відповідача по справі - ГУ ДПС у Дніпропетровській області () на ГУ ДПС у Дніпропетровській області, як відокремлений підрозділ (код ЄДРПОУ ВП 44118658), по справі №160/6310/20.

- Надати роз`яснення стосовно порядку та способу виконання судового рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.08.2020 року у справі №160/6310/20 в частині зобов`язання ГУ ДПС у Дніпропетровській області поновити реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю "МАЛСАНДРІ" (код 40553984) як платника податку на додану вартість 13.03.2020.

В обґрунтування поданої заяви відповідач зазначив, що у разі скасування рішення про анулювання реєстрації, якщо інше не визначено судовим рішенням, контролюючий орган вносить до Реєстру запис про реєстрацію платника ПДВ із урахуванням таких особливостей: якщо на дату скасування рішення про анулювання реєстрації в особи відсутня наступна (повторна) реєстрація, дата реєстрації платником ПДВ не змінюється. Відповідно до витягу №296 з реєстру платників податку на додану вартість датою реєстрації платником податку на додану вартість ТОВ «МАЛСАНДРІ» зазначено 01.09.2016 р. Інформація щодо дати реєстрації платником ПДВ зазначена також в рішенні №5602 від 16.03.2020 про анулювання реєстрації платника ПДВ ТОВ «МАЛСАНДРІ» (). Таким чином, зобов`язання ТУ ДПС у Дніпропетровській області поновити реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю "МАЛСАНДРІ" (код 40553984) як платника податку на додану вартість повинно бути зазначена дата не 13 березня 2020 року, а дата 01.09.2016 року, шляхом внесення відповідних відомостей до реєстру платників ПДВ. Також зазначив, що постановою Кабінету Міністрів України Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби за №893 від 30.09.2020, ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби згідно визначеного Кабінетом Міністрів переліку. При цьому, заявник зауважив, що з 01.01.2021 відбулося фактичне (компетенційне) адміністративне правонаступництво, оскільки саме норми адміністративного права врегулювали умови та порядок передання компетенції від ліквідованого Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, як юридичної особи публічного права, до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.03.2021 року призначено заяву до розгляду без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні). Встановлено Товариству з обмеженою відповідальністю "МАЛСАНДРІ" 3-денний строк з дня отримання даної ухвали для надання до суду пояснень щодо заяви Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про заміну сторони та роз`яснення порядку та способу виконання судового рішення у справі №160/6310/20.

09.03.2021 року від позивача на адресу суду надійшов лист, в якому останній повідомив суд, що він не отримував заяву Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про заміну сторони та роз`яснення порядку та способу виконання судового рішення у справі №160/6310/20.

Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, з`ясувавши фактичні обставини, прийшов до наступних висновків.

Постановою Кабінету Міністрів України Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби за №893 від 30.09.2020 ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби згідно визначеного Кабінетом Міністрів переліку. До переліку ліквідованих територіальних органів Державної податкової служби входить і Головне управління ДПС у Дніпропетровській області.

На базі ліквідованого Головного управління ДПС у Дніпропетровській області утворено територіальний орган на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України - Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, яке створено 30.09.2020, про що міститься відповідний запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за №008085321.

Відповідно до п. 7 Положення про Державну податкову службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №227 від 06.03.2019, Державна податкова служба здійснює повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку її територіальні органи. Державна податкова служба та її територіальні органи є контролюючими органами (податковими органами, органами стягнення).

Згідно з п.1 Положення про Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Державної податкової служби України №643 від 12.11.2020 (далі - Положення), Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (далі - ГУ ДПС) є територіальним органом, утвореним на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, ГУ ДПС забезпечує реалізацію повноважень ДПС на території Дніпропетровської області та ГУ ДПС є правонаступником майна, прав та обов`язків Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ().

Відповідно до п. 15 Положення, ГУ ДПС утворюється без статусу юридичної особи та є органом державної влади, має окремий баланс, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, печатку та бланк зі своїм найменуванням та із зображенням Державного Герба України, є розпорядником бюджетних коштів.

Приписи адміністративного судочинства не пов`язують процесуальне правонаступництво з обов`язковою наявністю факту припинення юридичної особи, а пов`язують заміну сторони з вибуттям особи саме з відносин, щодо яких виник спір. Такі правила КАС України встановлені виходячи із специфіки публічно-правових відносин, а саме, з тією обставиною, що повноваження відповідних державних органів, зокрема і контролюючих, не є статичними, а можуть передаватись від одного органу до іншого у випадку зміни законодавства. При цьому, момент переходу таких повноважень від одного органу до іншого відбувається не після внесення запису в реєстр про припинення певного органу, який втрачає повноваження, а за наслідками видання відповідного розпорядчого акту Кабінетом Міністрів України.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 30.12.2020 року у справі №805/4361/17-а.

У відповідності до ст. 52 КАС України, у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність законних підстав для задоволення поданої заяви в частині заміни Головного управління ДПС у Дніпропетровській області () на його правонаступника Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (), яке є територіальним органом на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України.

Щодо роз`яснення порядку та способу виконання судового рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.08.2020 року у справі №160/6310/20 в частині зобов`язання ГУ ДПС у Дніпропетровській області поновити реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю "МАЛСАНДРІ" (код 40553984) як платника податку на додану вартість 13.03.2020, суд зазначає наступне.

Частиною 1, 2 ст. 254 КАС України передбачено, що за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Дана норма передбачає підстави для роз`яснення судового рішення та визначає, що таке роз`яснення, за своєю суттю, є одним із способів усунення недоліків судового рішення, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Метою роз`яснення судом ухваленого ним рішення є усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення щодо неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Як зазначено у п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року № 7 Про судове рішення в адміністративній справі за правовою природою роз`яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз`яснення є його складовою, тому заява про роз`яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз`яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло частину рішення, розуміння якої викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Чіткість викладу передбачає, зокрема, що терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змістові, що вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому ясно, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. А переконливість і зрозумілість викладення змісту судових рішень забезпечується шляхом дотримання правил юридичної техніки.

Роз`яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Механізм, визначений статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане цим Кодексом.

Нормами Кодексу адміністративного судочинства України передбачена можливість роз`яснення рішення, в разі якщо судове рішення є незрозумілим, або відстрочення чи розстрочення виконання, зміни чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо). Таким чином, роз`яснення порядку виконання судового рішення положеннями Кодексу адміністративного судочинства України не передбачена.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Виходячи із системного тлумачення положень КАС України, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акту, який полягає в усуненні неясності судового акту і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі, роз`яснено може бути рішення у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 15.05.2019 року по справі №127/27678/16-а.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Крім того, роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб.

При цьому суд звертає увагу, що поняття «спосіб» і «порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке реалізується у виконавчому провадженні. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем та іншими суб`єктами владних повноважень.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Великої палати Верховного Суду від 03.04.2019 року по справі № 800/416/17.

Питання, на які заявник хоче отримати роз`яснення у порядку ст. 254 КАС України, поставлені ним у такому аспекті, що вимагають від суду додаткового обґрунтування вже прийнятого рішення, а це діючим законодавством не передбачено і є неприпустимим.

Разом з цим суд зауважує, що при розгляді заяви про роз`яснення судового рішення, яке набрало законної сили, суд не здійснює нового перегляду справи.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.08.2021 року в адміністративній справі №160/6310/20, яке залишено без змін Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 18.11.2020 року, містить обґрунтування підстав його прийняття, резолютивна частина викладена чітко та не допускає неоднозначного трактування.

Заявником не доведено наявності обставин, що обґрунтовують незрозумілість рішення суду. Таким чином, суд приходить до висновку, що судове рішення є зрозумілим та не потребує роз`яснення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заява Головного управління ДПС у Дніпропетровській області в частині роз`яснення порядку та способу виконання судового рішення у справі №160/6310/20 є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Щодо листа Товариства з обмеженою відповідальністю "МАЛСАНДРІ" про неотримання заяви Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про заміну сторони та роз`яснення порядку та способу виконання судового рішення у справі №160/6310/20.

Частиною 1 ст. 167 КАС України передбачено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним законом іноземної держави (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Отже положення ст. 167 КАС України зобов`язують учасника справи, який подає заяву на стадії виконання судового рішення надати докази її надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Так разом із заявою Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області надано до суду копію фіскального чека АТ «Укрпошта», як доказ на підтвердження направлення відповідної заяви позивачу.

На підставі викладеного вище, заява Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про заміну сторони та роз`яснення порядку та способу виконання судового рішення у справі №160/6310/20 підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 52, 241, 243, 248, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Заяву Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про заміну сторони та роз`яснення порядку та способу виконання судового рішення у справі №160/6310/20,- задовольнити частково.

Замінити відповідача по справі - ГУ ДПС у Дніпропетровській області () на ГУ ДПС у Дніпропетровській області, як відокремлений підрозділ (код ЄДРПОУ ВП 44118658), по справі №160/6310/20.

У задоволенні іншої частини, - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256 та 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 15.03.2021 року.

Суддя О.М. Неклеса