Справа № 340/4645/20
Суддя: А.В. Сагун
Дата ухвалення: 2021-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/4645/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Сагуна А.В.;

за участю секретаря судового засідання Гловацької М.О.;

позивача ОСОБА_1 ;

представника відповідача Волосовської А.В.;

представника третьої особи - Каліфорова В.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної податкової служба України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної податкової служби України від 08.10.2020 №9-дс Про накладення дисциплінарного стягнення стосовно ОСОБА_2 .

Ухвалою від 02.11.2020 позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків (т.1 а.с.101).

Ухвалою від 13.11.2020 відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін (т.1 а.с.134).

Ухвалою від 02.12.2020 задоволено клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Визначено здійснювати подальший розгляд справи в порядку загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 13.01.2021 ( т.1 а.с.39).

Ухвалою від 13.01.2021 закрите підготовче провадження, справа призначена до розгляду по суті на 08.02.2021( т.2 а.с.74).

08.02.2020 оголошено перерву у розгляді справи до 22.02.2021 ( т.2 а.с.197).

22.02.2021 відкладено розгляд справ в зв`язку з неявкою позивача на 10.03.2021 ( т.2 а.с.236).

У судовому засіданні 10.03.2021 проголошено вступну та резолютивну частини рішення ( т.3 а.с.5).

В обґрунтування вимог позивач зазначає, що наказ Державної податкової служби України від 08.10.2020 №9-дс Про накладення дисциплінарного стягнення стосовно ОСОБА_2 є протиправним та підлягає скасуванню. Так, позивач як в.о. начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області за результатами розгляду повідомлення заступника начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_3 щодо потенційного конфлікту інтересів прийняв рішення шляхом накладення резолюції "Погоджено, не вчиняти дії по вказаним суб`єктам". На думку позивача накладення резолюції є рішенням, в розумінні положень ч.3 ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції". Повідомлення ОСОБА_3 спрямоване в АІС "Управління документами" до сектору з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області. Проте, ініціювання застосування інших заходів врегулювання потенційного конфлікту інтересів в службовій діяльності заступника начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_3 від сектору до позивача не надходило.

Також, позивачем зазначено, що рішення про врегулювання конфлікту інтересів у діяльності заступників начальника ГУ ДПС у областях відноситься до компетенції суб`єкта призначення на посаду заступника начальника, тобто ДПС України.

Крім того, сектором з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області не виконано вимог Положення про сектор затвердженого наказом ГУ ДПС в області від 08.10.2019 № 236 та накладеної резолюції у встановлені позивачем строки, в тому числі і щодо застосування інших заходів врегулювання потенційного та реального конфлікту інтересів за результатами повідомлення заступника начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_4 від 30.04.2020 року №20/К або вжиття інших заходів, що входить саме до компетенції цього підрозділу.

Щодо проведення перевірки та прийняття оскаржуваного наказу позивачем зазначено, що:

- перевірка проведена працівниками сектору внутрішнього контролю управління забезпечення роботи ГУ ДПС у Кіровоградській області, які у перевіряємий період були у безпосередньому підпорядкуванні позивача. що свідчить про можливе упереджене ставлення до встановлених фактів порушення;

- не було відібрано пояснення від позивача щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку;

- висновок викладений у оскаржуваному наказі є необґрунтованим так як, зроблений на підставі самостійного трактування норм діючого антикорупційного законодавства та на підставі нормативно - правових актів, які не діяли на момент виникнення спірних правовідносин.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву в якому просив відмовити в задоволені позовних вимог пославшись на законність оскаржуваного наказу. Так, в ході перевірки було встановлено, зокрема порушення позивачем вимог ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції", а саме не вжито фактично заходів щодо врегулювання конфлікту інтересів після отримання повідомлень про наявність у підлеглих йому осіб потенційного конфлікту інтересів ( т. 1 а.с. 231-234).

Позивачем подано відповідь на відзив в якому посилається на протиправність оскаржуваного наказу, зокрема зазначено, що на час виникнення спірних правовідносин не існувало норми яка б зобов`язувала позивача видавати письмовий наказ за результатами врегулювання потенційного конфлікту інтересів ( т.2 а.с. 30-38).

Представником третьої особи подано до суду пояснення в яких останній просив відмовити у задоволенні позову ( т.1 а.с.141-143).

У судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити.

У судовому засіданні представник відповідача просив суд відмовити у задоволенні позову із підстав, викладених у відзиві.

Представник третьої особи, у судовому засіданні, надав пояснення та просив відмовити в задоволенні позову.

Заслухавши пояснення позивача, представників відповідача та третьої особи, розглянувши надані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 обіймав посаду заступника начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області з 30 липня 2019 року відповідно до наказу ДПС від 30.07.2019 № 36-о. Згідно наказів ДПС ОСОБА_1 у період з 30.07.2019 по 27.12.2019 та з 15.01.2020 по 27.05.2020 виконував обов`язки начальника Головного управління ДПС у Кіровоградській області.

Наказом ДПС від 03.03.2020 № 185-0 «Про призначення ОСОБА_4 », призначено ОСОБА_4 з 06.03.2020 року на посаду заступника начальника ГУ ДПС шляхом звільнення з Головного управління ДФС у Кіровоградській області, відповідно до пункту 2 частини першої статті 41 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VII «Про державну службу» .

Наказом ГУ ДПС від 11.03.2020 року № 424 «Про розподіл обов`язків між керівництвом Головного управління ДПС у Кіровоградській області» ( т.1 а.с.206-207) за заступником ГУ ДПС ОСОБА_5 визначено обов`язок по керівництву роботою наступних структурних підрозділів ГУ ДПС:

- управління податків і зборів з юридичних осіб;

- управління податкових перевірок, трансферного ціноутворення та міжнародного оподаткування;

- управління податкових сервісів;

- відділ інформаційних технологій;

- сектор боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом.

Заступником начальника ГУ ДПС Личуком Олександром 30.04.2020 подано безпосередньому керівнику (в.о. начальника ГУ ДПС в області ОСОБА_6 ) повідомлення про потенційний конфлікт інтересів від 30.04.2020 № 20/К, пов`язаний із приватним інтересом, який зумовлений сімейними стосунками.

Повідомлення ОСОБА_7 про наявний конфлікт інтересів зареєстровано в АІС «Управління документами» за № 20/К від 30.04.2020, на яке ОСОБА_8 лише нанесено резолюцію «Погоджено, не вчиняти дії по вказаним суб`єктам".

В. о. начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_9 30.04.2020. отримавши повідомлення про наявний потенційний конфлікт інтересів у заступника начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_7 пов`язаний із приватним інтересом, який зумовлений сімейними та родинними стосунками, поставив резолюцію "Погоджено, не вчиняти дії по вказаним суб`єктам" ( т.2 а.с.137, 138).

27.08.2020 на виконання вимог доручення Голови ДПС від 13.07.2020 № 130-д (14) до доповідної записки Управління з питань запобігання та виявлення корупції від 26.06.2020 № 572/99-00-14-02-13 ГУ ДПС у Кіровоградській області порушено дисциплінарне провадження відносно позивача

Наказано Дисциплінарній комісії з розгляду дисциплінарних справ Державної податкової служби України здійснити дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_2 та за результатами розгляду дисциплінарної справи надати Голові ДПС подання відповідно до чинного законодавства ( т.2 а.с. 121, 117-119).

На виконання листа Голови Дисциплінарної комісії ДПС України від 07.09.2020 №15906/7/99-00-14-02-07-ДК ( т.2 а.с. 122-123) Головне управління ДПС у Кіровоградській області надало комісії наступні матеріали: витяг з особової справи ОСОБА_2 щодо відомостей стосовно адрес його проживання та реєстрації, адрес електронної пошти, контактних даних та засобів телекомунікаційного зв`язку; характеристику на заступника начальника Головного управління ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_2 ; відомості щодо відсутності дисциплінарних стягнень у заступника начальника Головного управління ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_2 ; пояснення заступника начальника Головного управління ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_2 щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження від 11.09.2020 року; пояснення начальника Головного управління ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_10 , як безпосереднього керівника державного службовця, з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження від 09.09.2020 року; копія Акту перевірки фактів можливого прийняття рішень, вчинення дій в умовах конфлікту інтересів заступником начальника Головного управління ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_5 стосовно близьких осіб та причин не прийняття виконувачем обов`язків начальника Головного управління ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_11 рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів шляхом оформлення письмового наказу із переглядом обсягу службових повноважень від 27.07.2020 №9/11-28-01-03-06; копія доповідної записки сектору внутрішнього контролю управління забезпечення роботи ГУ ДПС у Кіровоградській області від 04.08.2020 №80/11-28-01-03-07 (т.2 а.с. 124 171).

Позивачем 28.07.2020 подано заперечення до Акту перевірки фактів можливого прийняття рішень, вчинення дій в умовах конфлікту інтересів заступником начальника Головного управління ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_5 стосовно близьких осіб та причин не прийняття виконувачем обов`язків начальника Головного управління ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_11 рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів шляхом оформлення письмового наказу із переглядом обсягу службових повноважень від 27.07.2020 №9/11-28-01-03-06 ( т.2 а.с.172-175).

Листами Голови Дисциплінарної комісії ДПС України від 18.09.2020, від 24.09.2020 ( т.2 а.с. 145-149) повідомлено позивача про проведення засідань комісії та можливість ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи.

Листом Голови Дисциплінарної комісії ДПС України від 05.10.2020 ( т.2 а.с.176) повідомлено позивача, що Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ ДПС відповідно до статей 64-77 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-УІП «Про державну службу», Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 № 1039 та на виконання наказу ДПС від 12.08.2020 №417 «Про порушення дисциплінарного провадження» здійснено дисциплінарне провадження стосовно позивача, як заступника начальника Головного управління ДПС у Кіровоградській області, та формування відповідної дисциплінарної справи.

За результатами розгляду дисциплінарної справи Комісією Голові ДПС внесено подання від 01.10.2020 щодо застосування дисциплінарного стягнення ( т.2 а.с.177-181).

Вказаним листом повідомлено позивача, що відповідно до вимог статті 75 Закону та пункту 35 Порядку перед накладенням дисциплінарного стягнення державний службовець, який притягається до дисциплінарної відповідальності має надати пояснення Голові ДПС (суб`єкту призначення) щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку тощо. У разі ненадання державним службовцем письмового пояснення особисто не пізніше ніж як за два календарних дні до закінчення строку прийняття Головою ДПС (суб`єктом призначення) рішення про накладання на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження державний службовець вважається таким, що відмовився від надання письмового пояснення.

Відповідно до подання Дисциплінарної комісії ДПС України від 01.10.2020 щодо застосування дисциплінарного стягнення перевіркою встановлено, що в.о. начальника ГУ ДПС Тертичний Сергій 30.04.2020 отримавши повідомлення заступника начальника ГУ ДПС ОСОБА_7 про потенційний конфлікт інтересів від 30.04.2020 № 20/К, пов`язаний із приватним інтересом, який зумовлений сімейними та родинними стосунками, не видав відповідний наказ щодо врегулювання конфлікту інтересів із переглядом обсягу службових повноважень заступника начальника ГУ ДПС Личука Олександра. Тобто в. о. начальника ГУ ДПС Тертичним Сергієм не прийнято рішення про врегулювання конфлікту інтересів протягом двох робочих днів шляхом видання відповідного наказу, чим порушено вимоги пункту 3 статті 28 Закону № 1700-VII.

Відповідно до статей 64 та 65 Закону № 889 за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом,

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

В ході розгляду дисциплінарної справи отримано письмові пояснення ОСОБА_2 від 10.09.2020 щодо обставин справи.

Також заступник начальника ГУ ДПС ОСОБА_9 був присутній на засіданні Комісії 01.10.2020 та надав усні пояснення.

Комісією були розглянуті та враховані всі наявні матеріали дисциплінарної справи заступника начальника ГУ ДПС ОСОБА_2 ( т.2 а.с.177-181).

Наказом Державної податкової служби України від 08.10.2020 №9-дс Про накладення дисциплінарного стягнення стосовно ОСОБА_2 , на підставі подання Дисциплінарної комісії від 01.10.2020 № 8, застосовано до заступника начальника Головного управління ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_2 дисциплінарне стягнення у вигляді догани за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого підпунктом 5 пункту 2 статті 65 та статтею 66 Закону № 889 ( т.2 а.с. 182-185).

Згідно вказаного наказу встановлено, що в. о. начальника Головного управління ДПС у Кіровоградській області Тертичним Сергієм 30.04.2020, отримавши повідомлення заступника начальника Головного управління ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_7 про потенційний конфлікт інтересів від 30.04.2020 № 20/К, пов`язаний з приватним інтересом, який зумовлений сімейними та родинними стосунками, не видано відповідного наказу щодо врегулювання конфлікту інтересів з переглядом обсягу службових повноважень Головного управління ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_7 . Тобто в. о. начальника Головного управління ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_11 не прийнято рішення про врегулювання конфлікту інтересів протягом двох робочих днів шляхом видання відповідного наказу, чим порушено вимоги пункту 3 статті 28 Закону № 1700-VII.

Оскільки у діях заступника начальника Головного управління ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_2 встановлено вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого підпунктом 5 пункту 2 статті 65 Закону № 889, що полягає у неналежному виконанні посадових обов`язків, незабезпеченні належної організації роботи та ефективного контролю підлеглих, що призвело до недотримання вимог чинних нормативно - правових актів і відомчих документів, на підставі статей 65, 66, 77 Закону № 889.

Не погодившись з вказаним наказом, позивач звернувся до суду.

Надаючи оцінку обґрунтованості доводів позивача про протиправність спірного наказу, суд вважає за необхідне врахувати наступні обставини та положення законодавства.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначені Законом України "Про державну службу" від 10.12.2015 №889-VIII (далі - Закон № 889-VIII).

Державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: 1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; 2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; 3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; 4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; 5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; 6) управління персоналом державних органів; 7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством (ч. 1 ст. 1 Закону № 889-VIII).

Відповідно до ст. 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; з повагою ставитися до державних символів України; обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Статтею 62 Закону № 889-VIII визначені обов`язки державного службовця щодо додержання службової дисципліни. Зокрема, державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців.

Згідно зі ст. 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно - правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є, зокрема, невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

До державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби (ч. 1 ст. 66 Закону № 889-VIII).

Отже, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є факт вчинення ним дисциплінарного проступку.

За змістом ст. 68 Закону № 889-VIII дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження): міністром - стосовно державного секретаря відповідного міністерства; суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців.

Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються): на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Згідно із ч. 1 ст. 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

За змістом ч. 1 ст. 73 Закону № 889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення визначені статтею 74 Закону № 889-VIII, зокрема, дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 Закону № 889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення (ч. 1 ст. 77 Закону № 889-VIII).

Судом встановлено, що підставою для винесення оскаржуваного наказу було подання Дисциплінарної комісії ДПС від 01.10.2020, згідно якого дисциплінарна комісія дійшла до висновку про наявність ознак дисциплінарного проступку, визначеного пунктом 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VІІІ, що полягає у неналежному виконання посадових обов`язків, недотримання вимог чинних нормативно правових актів та відомчих документів позивачем ( т.2 а.с.177-181).

Так, Дисциплінарною комісією ДПС встановлено, що в. о. начальника ГУ ДПС Тертичним Сергієм не прийнято рішення про врегулювання конфлікту інтересів протягом двох робочих днів шляхом видання відповідного наказу, чим порушено вимоги пункту 3 статті 28 Закону № 1700-VII.

Суд зазначає, що наказом ДПС від 12.07.2019 № 14 «Про затвердження положень про територіальні органи ДПС» затверджено Положення про Головне управління ДПС у Кіровоградській області ( т.1 а.с.183-191).

Згідно підпунктів 2, 22, 24, 25 пункту 11 Положення про ГУ ДПС, затвердженого наказом ДПС від 12.07.2019 № 14 (зі змінами), начальник ГУ ДПС у межах компетенції організовує та забезпечує виконання в ГУ ДПС Конституції та законів України, актів Президента України та Кабінету Міністрів України, наказів Мінфіну та інших міністерств з питань, що належать до компетенції ДПС, наказів ДПС та ГУ ДПС, доручень Голови ДПС, у разі виявлення фактів, що можуть свідчити про вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень підлеглими працівниками, вживає заходів щодо припинення такого правопорушення та негайно письмово інформує уповноважений підрозділ (особу) з питань запобігання та виявлення корупції, вживає заходів щодо усунення виявлених корупційних ризиків згідно з Антикорупційної програмою ДПС та щодо недопущення корупційних, пов`язаних із корупцією або інших правопорушень у сфері службової діяльності з боку підлеглих працівників.

Відповідно до вимог частини 1 статті 28 Закону України від 14 жовтня 2014 року №1700-VII «Про запобігання корупції» (далі по тексту - Закон № 1700-VII) особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Відповідно до вимог частини 3 статті 28 Закону № 1700-VII безпосередній керівник протягом двох робочих днів після отримання повідомлення про наявність реального, потенційного конфлікту інтересів приймає рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів, про що повідомляє відповідну особу.

Пунктом 4 частини першої статті 28 Закону № 1700-VII передбачено, що безпосередній керівник або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади, якому стало відомо про конфлікт інтересів підлеглої йому особи, зобов`язаний вжити передбачені Законом № 1700-УП заходи для запобігання та врегулювання конфлікту інтересів такої особи.

Згідно пп. 37 п.6 р. І Типової інструкції з документування управлінської інформації в електронній формі та організації роботи з електронними документами в діловодстві, електронного міжвідомчого обміну, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 17 січня 2018 року № 55, управлінське рішення - будь-яке завдання, визначене посадовою особою або колегіальним органом в межах повноважень та спрямоване на досягнення поставлених цілей.

Відповідно до пункту 80 Типової інструкції з діловодства в міністерствах, інших центральних та місцевих органах виконавчої влади затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 17 січня 2018 року № 55, для прийняття рішення організаційно - розпорядчого чи нормативно-правового характеру видаються накази (розпорядження), та відповідно до пункту 38 даної інструкції, резолюція є основною формою реалізації управлінських доручень у письмовій формі, що передбачає постановку конкретного завдання, визначення його предмета, мети, строку та відповідальної за виконання особи, що викладена у вигляді напису на документі.

На повідомленні ОСОБА_7 (вх. ГУ ДПС № 20/К від 30.04.2020) ОСОБА_11 вчинено резолюцію «Погоджено, не вчиняти дії по вказаним суб`єктам".

Аналізуючи зазначенні вище положення нормативно правових актів, суд погоджується з висновком відповідача, що резолюція на документі не є рішенням щодо врегулювання конфлікту інтересів, в розумінні положень частини 3 статті 28 Закону № 1700-VII.

Крім того, суд зазначає, що резолюція позивача на повідомленні ОСОБА_7 (вх. ГУ ДПС № 20/К від 30.04.2020) не містить повного заходу зовнішнього врегулювання конфлікту інтересів визначеного п.1 ч.1 ст. 29 Закону № 1700-VII, а саме усунення особи від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті в умовах потенційного конфлікту інтересів.

Посилання позивача, в обґрунтування вимог, на відсутність ініціювання застосування інших заходів врегулювання потенційного конфлікту інтересів з боку сектору з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області та , що рішення про врегулювання конфлікту інтересів у діяльності заступників начальника ГУ ДПС у областях відноситься до компетенції суб`єкта призначення на посаду заступника начальника, тобто ДПС України не приймаються судом оскільки, відповідно до положень 3 статті 28 Закону № 1700-VII саме безпосередній керівник після отримання повідомлення про наявність потенційного конфлікту інтересів приймає рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів, про що повідомляє відповідну особу.

Враховуючи, що позивач, станом на 30.04.2020 був безпосереднім керівником ОСОБА_7 , тому саме ним повинно було бути прийнято рішення, відповідно до положень ст.ст. 28, 29 Закону № 1700-VII, щодо врегулювання конфлікту інтересів, зокрема незалежно від ініціатив інших суб`єктів.

Суд зазначає, що за відсутності рішення позивача щодо врегулювання конфлікту інтересів ОСОБА_7 , сектор з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області не мав застосувати інших заходів врегулювання потенційного та реального конфлікту інтересів за результатами повідомлення заступника начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_4 від 30.04.2020 року №20/К або вжиття інших заходів, оскільки такі заходи застосуються на виконання відповідного рішення безпосереднього керівника, в якому повинні бути зазначено конкретні заходу зовнішнього врегулювання конфлікту інтересів, строки застосування заходів, відповідальні особи.

Також, посилання позивача на порушення порядку проведення перевірки та прийняття оскаржуваного наказу не знайшли підтверджено в ході судового розгляду.

Так, дисциплінарне провадження проведено Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Державної податкової служби України, а не підпорядкованими позивачу службовими особами, про що стверджував позивач при обґрунтуванні позовних вимог.

Матеріали дисциплінарного провадження містять пояснення позивача від 11.09.2020 ( т.2 а.с.128-132) та заперечення позивача до Акту перевірки фактів можливого прийняття рішень, вчинення дій в умовах конфлікту інтересів заступником начальника Головного управління ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_5 стосовно близьких осіб та причин не прийняття виконувачем обов`язків начальника Головного управління ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_11 рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів шляхом оформлення письмового наказу із переглядом обсягу службових повноважень від 27.07.2020 №9/11-28-01-03-06 ( т.2 а.с.172-175).

Також, згідно подання Дисциплінарної комісії ДПС України від 01.10.2020 в ході розгляду дисциплінарної справи отримано письмові пояснення ОСОБА_2 від 10.09.2020 щодо обставин справи; заступник начальника ГУ ДПС ОСОБА_9 був присутній на засіданні Комісії 01.10.2020 та надав усні пояснення ( т.2 а.с.177-181).

Щодо твердження позивача про не врахування відповідачем усіх обставин при застосуванні дисциплінарного стягнення шляхом оголошення догани, суд зазначає наступне.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону № 889-VІІІ, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану (ч. 3 ст. 66 Закону № 889-VІІІ).

Обрання виду дисциплінарного стягнення належить виключно до повноважень керівника. До того ж, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків ч. 3 ст. 66 Закону № 889-VІІІ прямо передбачає застосування стягнення у вигляді догани.

Суд не приймає посилання представника відповідача на порушення позивачем норм чинного законодавства України при розгляді ще 3 повідомлень від працівників ГУ ДПС у Кіровоградській області про наявність у них потенційного конфлікту інтересів, а саме - повідомлення ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , оскільки данні обставини не були підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та прийняття оскаржуваного наказу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

При вирішенні спорів щодо правомірності рішень податкового органу як суб`єкта владних повноважень, необхідно враховувати, що відповідно до вимог ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок доведення відповідних обставин у спорах між особою та суб`єктом владних повноважень покладається на суб`єкта владних повноважень.

Разом із тим у разі надання суб`єктом владних повноважень доказів, які свідчать, що спірне рішення є правомірним, позивач має спростовувати ці доводи. Наведене випливає зі змісту частини першої ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно з якою кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення та ст. 9 КАС України, якою визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін.

Враховуючи наведене, суд прийшов до висновку, що відповідач обґрунтував та довів доказами правомірність спірного рішення, разом із тим, як доводи позивача про незаконність спірного рішення були спростовані відповідачем та не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, у зв`язку із чим у задоволенні позову належить відмовити.

За приписами статті 139 КАС України, у разі відмови у задоволенні позову, понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору, не підлягають стягненню на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 139, 243 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Державної податкової служба України (Львівська площа, буд. 8, м. Київ, 04053, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (вул. Велика Перспективна, 55, м. Кропивницький, 25006, ) про визнання протиправним та скасування наказу відмовити.

Рішення набирає законної сили у порядку та строки, встановлені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржене у порядку та строки, встановлені статтями 293, 295-296 та пунктом 15.5 Перехідних положень цього Кодексу.

Дата складання повного рішення 12.03.2021.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду А.В. Сагун