Справа № 540/403/21
Суддя: Попов В.Ф.
Дата ухвалення: 2021-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/403/21

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Попова В.Ф.,

секретар Рябчич А.М.,

за участю:

представника позивача Гончаренко А.Ю.,

представників відповідача Якуби С.В., Чорного А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Херсонській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся в суд з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції України в Херсонській області (далі відповідач, ГУНП) з позовом в якому просить:

1. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 05.01.2021 № 9 в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 06.01.2021 № 3 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції на підставі ст. 77 ч. 1 п. 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) Закону України «Про Національну поліцію»;

3. Поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді слідчого слідчого відділення Херсонського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області з 07.01.2021 року;

4. Стягнути з Головного управління Національної поліції в Херсонській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.

Обґрунтовуючи позовні вимоги представник позивача зазначив, що до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з поліції за порушення службової дисципліни яке він не допускав. Відносно ОСОБА_1 були вчиненні дії по провокації отримання неправомірної вигоди. Він відмовлявся від її отримання, у неділові, позапроцесуальні стосунки не вступав, але в результаті спланованої операції був затриманим не на робочому місці, у неробочий день з сумою грошей брати які не мав наміру. Висновки службового розслідування ґрунтуються на матеріалах кримінального провадження по обвинуваченню позивача у вчиненні кримінального злочину, а відповідно ці обставини можуть бути встановлені після закінчення досудового слідства та винесення вироку судом. Звільнення позивача без вироку суду є неправомірним.

Представники відповідача заперечували проти задоволення позовних вимог та зазначили, що після отримання інформації про проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні за ознаками ст. 368 КК України та повідомлення ОСОБА_1 про підозру, було призначено та проведено службове розслідування в ході якого встановлено порушення позивачем ЗУ "Про запобігання корупції", ст. 18 ЗУ "Про національну поліцію", Присяги працівника поліції, Правила етичної поведінки поліцейських. ОСОБА_1 вступив у неділові, позапроцесуальні стосунки з особою, продемонструвавши ознаки корумпованої поведінки, чим скоїв проступок, що підриває довіру та авторитет поліції і її працівників, негативно впливає на імідж поліції та завдав шкоди репутації та авторитету Національної поліції України. Під час зустрічі з представником потерпілого у кримінальному провадженні він був затриманий на місці з отриманими коштами. Саме ці обставини і стали предметом дисциплінарного провадження та підставою для його звільнення.

Судом встановлені такі обставини по справі.

ОСОБА_1 , проходив службу в Національній поліції на посаді слідчого слідчого відділення Херсонського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області.

05.11.2020 о 16.10 год. за адресою: м. Херсон, вул. Кутузова, біля будинку № 6, в рамках кримінального провадження №000094 від 05.11.2020 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, задокументований факт вимагання та отримання неправомірної вигоди слідчим СВ Херсонського ВП ГУНП в Херсонській області лейтенантом поліції ОСОБА_1 .

Наказом ГУНП в Херсонській області від 09.11.2020 № 680 призначене службове розслідування.

Відповідно до висновку службового розслідування від 08.12.2020 р. встановлено, що у провадженні слідчого СВ Херсонського ВП ГУНП в Херсонській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 перебували матеріали кримінального провадження №0001121 від 27.03.2020, внесеного до ЄРДР за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, за заявою гр. ОСОБА_2 про те, що невстановлені особи шахрайським шляхом заволоділи квартирою, розташованою за адресою АДРЕСА_1 , яка належить гр. ОСОБА_3

01.04.2020 Херсонським міським судом за клопотанням слідчого Крайнова П. винесено ухвалу у кримінальному провадженні №0001121, якою накладено арешт на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , шляхом заборони розпорядження нею та її відчуження.

02.10.2020 потерпілий гр. ОСОБА_3 звернувся до слідчого Крайнова П. з проханням закрити кримінальне провадження та сприяти у питанні щодо скасування арешту накладеного на квартиру за вищевказаною адресою.

13.10.2020 потерпілий у кримінальному провадженні гр. ОСОБА_3 звернувся із заявою до слідчого судді Херсонського міського суду з проханням скасувати арешт, накладений на квартиру за вказаною адресою. Для розгляду заяви про зняття арешту з нерухомого майна в рамках кримінального провадження №0001121, ОСОБА_4 повинен був прибутти у судове засідання, надати матеріалів кримінального провадження та не заперечувати проти задоволення заяви гр. ОСОБА_3 щодо скасування арешту на майно.

ОСОБА_4 у судові засідання не з`являвся, матеріали кримінального провадження не надавав, у зв`язку з чим відкладались судові засідання та неприймалось рішення по заяві гр. ОСОБА_3 щодо скасування арешту з нерухомого майна.

26.10.2020 ОСОБА_4 перебуваючи у м. Херсоні, зустрівся з гр. ОСОБА_2 (представник ОСОБА_3 ) під час розмови з яким висловив йому свою вимогу щодо надання йому неправомірної вигоди за те, щоб він з`явився в судове засідання та надав матеріали кримінального провадження для вирішення питання судом щодо зняття арешту з нерухомого майна за заявою гр. ОСОБА_3

27.10.2020 лейтенант поліції ОСОБА_4 зателефонував гр. ОСОБА_2 , та повідомив про необхідність надання йому неправомірної вигоди у розмірі 3 000 (трьох тисяч) доларів США.

05.11.2020 року ОСОБА_4 біля 16-00 години, біля дитячого садка № 9 м. Херсона, одержав від ОСОБА_2 грошові кошти в сумі 85 000 гривень за прибуття ним у судове засідання, надання матеріалів кримінального провадження, незаперечення проти задоволення заяви ОСОБА_3 щодо скасування арешту на майно та прийняття рішення про закриття кримінального провадження.

Цими діями, відповідно до висновку службового розслідування, ОСОБА_1 порушив вимоги ч.1 ст. 3 ЗУ "Про запобігання корупції", оскільки не відмовився від пропозиції неправомірної вигоди, письмово не повідомив про отримання пропозиції неправомірної вигоди керівника, або спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції, не залучив свідків у тому числі з працівників поліції. Порушив вимоги ст. 18 ЗУ "Про національну поліцію", Присягу працівника поліції, Правила етичної поведінки поліцейського, оскільки вступив у неділові, позапроцесуальні стосунки з особою, підірвав авторитет поліції та завдав непоправної шкоди репутації та авторитету Національній поліції України.

Наказом ГУНП від 05.01.2021 № 9 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з поліції за порушення службової дисципліни.

Наказом ГУНП від 06.01.2021 № 3 о/с вказане дисциплінарне стягнення було реалізовано та звільнено ОСОБА_1 зі служби в поліції на підставі ст. 77 ч. 1 п. 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) Закону України «Про Національну поліцію».

В судовому засіданні представник позивача обґрунтовуючи позовні вимоги крім обставин викладених у позовній заяві зазначив, що 05.11.2020 року позивач був вихідним і не виконував посадові обов`язки, що підтвердили і представники відповідача. Від отримання коштів відмовлявся, не хотів їх брати, але вони йому примусово були передані і він був затриманий.

Заслухавши сторони, дослідивши письмові докази по справі та приписи діючого законодавства, суд приходить до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають виходячи з наступного.

Спір у цій справі виник у зв`язку із застосуванням до позивача за наслідками службового розслідування найсуворішого виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни та наявність і у його діях складу порушення ЗУ "Про національну поліцію", ЗУ "Про запобігання корупції", Присяги поліцейського, Правил етичної поведінки поліцейського, оскільки вступив в неділові, позапроцесуальні стосунки з особою, невідмова від пропозиції неправомірної вигоди, неповідомив про її пропозицію, використання своїх службових повноважень та пов`язаних із цим можливостей з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб.

Не спростовуючи факту вступу з процесуальними особами у позапроцесуальні стосунки, (телефонні розмови та зустрічі з представником потерпілого, які стосувались руху кримінальної справи, обговорення пропозиції отримання чи неотримання неправомірної вигоди, не спростовуючи факту неповідомлення про пропозицію неправомірної вигоди, затримання поза робочим місцем у вихідний день з грошовими коштами) позивач вважає, що зазначене не є порушенням, оскільки відносно нього була спланована акція провокації отримання коштів, про що він може довести тільки в кримінальному провадженні. За таких обставин застосування до нього дисциплінарного стягнення є передчасним.

Відповідно до ч.1 п. 6 ст. 77 ЗУ "Про національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

Види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до працівників органів поліції, установлені у статті 12 Дисциплінарного статуту.

Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дій, що порушують службову дисципліну. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого прямий начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, зокрема, в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Суд зазначає, що з аналізу норм законодавства, яке регулює особливості проходження служби в поліції вбачається, що однією з підстав для звільнення зі служби в поліції є реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту НП України. Іншою підставою звільнення є набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення.

Верховний Суд КАС у постанові від 21.01.2021 року у справі № 826/46/18 по ідентичній справі зазначив, що притягнення особи до кримінальної відповідальності або до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, на підставі судового рішення, що набрало законної сили, є підставами для звільнення зі служби в поліції. Проте, ці підстави не слід ототожнювати із підставами для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності за наслідками службового розслідування, яким встановлено склад дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни та порушення Присяги поліцейського. (п.71)

Вчинення працівником поліції діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. (п.72)

У свою чергу, адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.

Правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна полягати насамперед в тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно у діях особи є встановлені законом підстави для застосування до неї дисциплінарного стягнення.

Вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати склад саме дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію, ці ж самі дії особи отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи чи можуть настати.

Оцінюючи доводи сторін суд враховує, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, Правил етики поліцейського, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни, порушення правил етики є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Суд вважає, що встановлені в судовому засіданні обставини, які ґрунтуються на поясненнях сторін, матеріалах службового розслідування, дають підстави прийти до висновку, що ОСОБА_4 вступив у позапроцесуальні стосунки з учасниками кримінальної справи, що перебувала у його провадженні, яке виразилось у телефонних розмовах, зустрічах у неробочий день та час поза межами службового приміщення, з обговоренням питань щодо кримінального провадження яке він проводив, отримання пропозиції про грошову винагороду та неповідомлення про неї.

Зазначені обставини є доведеними та достатніми для висновку про наявність в його діях дисциплінарного проступку - порушення Присяги поліцейського, Правил етичної поведінки поліцейського, порушення антикорупційного законодавства. При цьому висновки службового розслідування, на думку суду, жодним чином не впливають на доведеність чи недоведеність вини ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, як і кримінальне провадження на висновки суду у цій справі.

Суд зазначає, що рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_5 прийнято не тільки на підставі відомостей, наявних у матеріалах кримінального провадження щодо нього, а й ґрунтується на самостійних правових підставах. Установлені в ході дисциплінарного провадження факти і з`ясовані обставини мають значення тільки для прийняття рішень у дисциплінарному провадженні та жодним чином не свідчать про доведеність вини особи у вчиненні кримінальних правопорушень.

Аналіз змісту висновку службового розслідування, який став підставою для винесення оспорюваних у цій справі наказів, дозволяє дійти висновку, що результати цього службового розслідування ґрунтуються на самостійних правових підставах, заснованих на дослідженні службової документації та відібраних поясненнях працівників поліції, рішеннях суду щодо обрання запобіжного заходу та відсторонення ОСОБА_5 з посади.

З цих підстав, суд відхиляє обґрунтування позивача, що тільки матеріали кримінального провадження покладені в основу дисциплінарного провадження.

Обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо. При цьому, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в НП України є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Отже, суд приходить до висновку висновку про те, що накази Начальника ГУ НП в Херсонській області від 05.01.2021 № 9 та від 06.01.2021 № 3 о/с, якими ОСОБА_5 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення з органів поліції, відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, зокрема прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, обґрунтовано та пропорційно.

Керуючись ст. 242-248 КАС України, суд

вирішив:

Відмовити повністю ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог до Головного управління Національної поліції України в Херсонській області визнання протиправними та скасування наказів про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції від 05.01.2021 № 9, від 06.01.2021 № 3 о/с та поновлення на службі.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 15 лютого 2021 р.

Суддя В.Ф. Попов

кат. 106030000