Справа № 540/848/21
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2021-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про відкриття провадження в адміністративній справі

12 березня 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/848/21

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Войтович І.І., перевіривши виконання вимог статей 160, 161КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Херсонської міської ради про визнання протиправним п.2 Рішення виконавчого комітету Херсонської міської ради № 33 від 12.02.21 року,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом, у якому просить визнати протиправним та нечинним п.2 Рішення виконавчого комітету Херсонської міської ради № 33 від 12.02.21 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 12.02.2021 Виконавчим комітетом Херсонської міської ради прийнято рішення за № 33 "Про організацію роботи міського пасажирського транспорту на період дії карантину". Пунктом 2 цього Рішення визначено, що на період дії карантинних обмежень, визначених п.1 даного рішення, здійснювати перевезення міським електричним та автомобільним транспортом усіх пільгових категорій громадян, з урахуванням усіх передбачених чинним законодавством пільг, у період часу до 07:00, з 10:00 до 15:00, та після 19:00 щоденно, крім вихідних днів. Позивач вважає, що вказане рішення порушує гарантоване законами України право учасників бойових дій на пільговий проїзд у міському електричному та автомобільному транспорті загального користування, у тому числі права та інтереси позивача, який має відповідний статус, а, отже, є незаконним та протиправним.

Зазначений спір згідно із ст. 19 КАС України належить до юрисдикції адміністративних судів та має розглядатися в порядку адміністративного судочинства.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, та подана з дотриманням правил підсудності особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

Щодо заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 - 3 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом (п. 1 ч. 4 ст. 12 КАС України).

Частиною 3 ст. 257 КАС України встановлено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Пунктом 18 ч. 1 ст. 4 КАС України визначено, що нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.

Суд враховує, що до нормативно-правових актів відносяться прийняті уповноваженими органами акти, які встановлюють, змінюють норми права, носять загальний чи локальний характер, розраховані на невизначене коло осіб та застосовуються неодноразово.

Водночас визначальною умовою, що може слугувати критерієм загальності чи персоніфікованості суб`єктів впливу - є їх коло. Адже кількість, як величина, має відносний характер, може змінюватись і не є сталим показником регулятивного впливу юридичних актів. Під час визначення кола суб`єктів, правовий статус яких регламентує правовий акт, необхідно зважати лише на ті із них (фізична чи юридична особа, орган, організація, спільність людей тощо), для яких правовим актом установляються права та обов`язки безпосередньо, щодо яких праворегуляторний вплив є прямим (а не усіх суб`єктів, для яких він може мати якесь юридичне значення).

Предметом оскарження у цій справі є рішення Виконавчого комітету Херсонської міської ради від 12.02.2021 № 33 "Про організацію роботи міського пасажирського транспорту на період дії карантину", пункт 2 якого позивач вважає протиправним та незаконним.

Вказане рішення, у тому числі в оскаржуваній частині, стосується неперсоніфікованих осіб, а саме фізичних осіб, які належать до окремих пільгових категорій громадян, зокрема учасників бойових дій.

Таке рішення відповідача хоча й має локальний характер, проте встановлює загальні правила поведінки для невизначеного кола суб`єктів та розраховане на неодноразове застосування протягом тривалого часу.

З огляду на викладене суд доходить висновку, що оскаржуване рішення є нормативно-правовим актом.

Отже, заявлені позивачем вимоги стосуються оскарження нормативно-правового акта органу місцевого самоврядування і для розгляду відповідної категорії справ, які вважають складними, статтею 264 КАС України встановлені певні особливості.

Так, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 264 КАС України правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо законності та відповідності правовим актам вищої юридичної сили нормативно-правових актів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, інших суб`єктів владних повноважень.

Право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт (ч. 2 ст. 264 КАС України).

Згідно з ч. 8 ст. 264 КАС України адміністративна справа щодо оскарження нормативно-правових актів вирішується за правилами загального позовного провадження

Водночас в силу приписів п. 4 ч. 9 ст. 171 КАС України питання про те, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа, вирішується в ухвалі про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження в адміністративній справі.

Таким чином, беручи до уваги предмет позову, характер спірних правовідносин, значення справи для позивача та інших суб`єктів спірних правовідносин, коло яких невизначе, а також ураховуючи, що для забезпечення правильного і безперешкодного розгляду справи по суті необхідним є проведення підготовчого провадження, розгляду цієї справи належить здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Відтак підстав для задоволення клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження немає.

Статтею 264 КАС України передбачено особливості провадження у справах щодо оскарження нормативно-правових актів органів виконавчої влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування та інших суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 4 ст. 264 КАС України у разі відкриття провадження в адміністративній справі щодо оскарження нормативно-правового акта суд зобов`язує відповідача опублікувати оголошення про це у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений.

Частиною 5 та 6 ст. 264 КАС України передбачено, що оголошення повинно містити вимоги позивача щодо оскаржуваного акта, реквізити нормативно-правового акта, дату, час і місце судового розгляду адміністративної справи.

Оголошення має бути опубліковано не пізніш як за сім днів до підготовчого засідання, а у випадку, визначеному частиною десятою цієї статті, - у строк, визначений судом.

Якщо оголошення опубліковано своєчасно, вважається, що всі заінтересовані особи належним чином повідомлені про судовий розгляд справи. Скарги на судові рішення в цій справі заінтересованих осіб, якщо вони не брали участі у справі, залишаються без розгляду (ч. 7 ст. 264 КАС України).

Враховуючи положення ч. 4 ст. 264 КАС України, суд зобов`язує Виконавчий комітет Херсонської міської ради опублікувати оголошення про оскарження п.2 рішення від 12.02.2021 за № 33 "Про організацію роботи міського пасажирського транспорту на період дії карантину", у виданні, в якому оскаржуваний нормативно-правовий акт був або мав бути офіційно оприлюднений.

Згідно з частиною 1 статті 179 КАС України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 12, 159-161, 171, 243, 248, 257, 264 КАС України, -

ухвалив:

У задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного провадження - відмовити.

Відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Херсонської міської ради про визнання протиправним п.2 Рішення виконавчого комітету Херсонської міської ради № 33 від 12.02.21 року.

Справа буде розглядатися за правилами загального позовного провадження.

Розпочати підготовку справи до судового розгляду.

Призначити підготовче засідання на 08 квітня 2021 р. о 09:30 годині в приміщенні Херсонського окружного адміністративного суду за адресою: м. Херсон, вул. Філатова, 29.

Викликати для участі в підготовчому засіданні учасників справи (їх представників).

Зобов`язати Виконавчий комітет Херсонської міської ради опублікувати оголошення про оскарження п.2 рішення від 12.02.2021 за № 33 "Про організацію роботи міського пасажирського транспорту на період дії карантину", у виданні, в якому оскаржуваний нормативно-правовий акт був або мав бути офіційно оприлюднений.

Зобов`язати Виконавчий комітет Херсонської міської ради надати суду належним чином завірені копії документів, а саме: рішення Виконавчого комітету Херсонської міської ради від 12.02.2021 за № 33 "Про організацію роботи міського пасажирського транспорту на період дії карантину" та усі інші документи, що слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення.

У разі неможливості подати до суду доказ, який витребовується, надати до суду письмові пояснення, з посиланням на письмові докази, про причини та підстави неможливості його подання.

Відповідачу подати до суду відзив на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження. Роз`яснити відповідачеві, що відповідно до частини 3, 4 статті 162 КАС України до відзиву мають бути додані документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин справа буде вирішена за наявними матеріалами.

Запропонувати позивачу надати відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву.

Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам).

Роз`яснити учасникам справи про можливість отримання інформації по справі, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://adm.ks.court.gov.ua/sud2170/.

Ухвала про відкриття провадження у справі набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Войтович І.І.

Інформація про процесуальні права осіб, які приймають участь у справі

Ст. 44 КАС України, права та обов`язки учасників справи

1. Учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

2. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

3. Учасники справи мають право:1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

4. Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них.

5. Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

6. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

7. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

8. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

9. Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

10. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

11. Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Ст. 47 КАС України, процесуальні права та обов`язки сторін

1. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

2. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

3. Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною першою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

4. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву.

5. Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії судового процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі.

6. Суд не приймає відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси.

7. У разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні.

8. Відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, може пред`явити зустрічний позов відповідно до положень статті 177 цього Кодексу.