Справа № 522/10641/19
Суддя: Чернявська Л. М.
Дата ухвалення: 2021-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/522/30/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2021 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Чернявської Л.М.,

за участі секретарі судового засідання Пейкова О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Одеси адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Галактіонова Олександра Олександровича, третя особа Державна екологічна інспекція Кримсько-Чорноморського округу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся 24 червня 2019 року до Приморського районного суду м. Одеси з позовом додержавного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Галактіонова Олександра Олександровича, третя особа Державна екологічна інспекція Кримсько-Чорноморського округу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення від 15.06.2019 року.

Позивач посилається на те, що 15 червня 2019 року Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Галактіоновим О.О. складено протокол № 000438, в якому зазначено, що ОСОБА_1 [ ОСОБА_2 ] здійснив адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність ст. 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме - не допустив держінспекторів з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу до проведення заходів пов`язаних із збором інформації. 17 червня 2019 року Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Галактіоновим О.О. винесено постанову № 000059 про накладення адміністративного стягнення, якою ОСОБА_1 ] притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 765 гривень за правопорушення, передбачене ст. 188-5 КУпАП.

Позивач не погоджується з вказаною постановою, та вважає її такою, що підлягає скасуванню, оскільки Інспекція не має законної можливості та підстав проводити вказані перевірки, а тому не може йти мова про те, що Інспекцією встановлено, що джерелом забруднення є судно «ResoluteBay», IMO 9626314. Відсутні будь-які докази того, що під час скидання із судна ізольованого баласту разом з ним викидалися зримі плавучі частки або виникли видимі сліди нафти чи нафтовмісних або інших забруднюючих речовин в районі скиду, що призвело до фактичного погіршення якості води. Тому у відповідача були відсутні будь-які підстави для проведення екологічного контролю на судні. У зв`язку із відсутністю повідомлення від Морської адміністрації про скидання судном шкідливих речовин, взагалі не є можливим вважати наявність порушення Типової технологічної схеми пропуску через державний кордон осіб, автомобільних, водних, залізничних та повітряних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними з боку судновласника чи судна «ResoluteBay», IMO 9626314. Таким чином, дії Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу є неправомірними. Розгляд справи носив формальний характер - будь-якої підготовки до розгляду справи не було, як і не було дослідження жодних доказів вчинення адміністративного правопорушення, чим порушено вимоги статей 278,279 КУпАП. Крім того, відповідно до ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката. Натомість відповідач не забезпечив позивачеві можливості скористатися таким правом, що також порушило права позивача.

В зв`язку з чим, позивач просив визнати протиправною та скасувати постанову № 000059 від 17 червня 2019 року винесену державним інспектором з охорони природного навколишнього середовища Кримсько-Чорноморського округу Галактіоновим Олександром Олександровичем про накладення адміністративного стягнення на громадянина ОСОБА_1 [ ОСОБА_2 ] за ст. 188-5 КУпАП у розмірі 765 гривень та справу про адміністративне правопорушення у відношенні громадянина ОСОБА_1 [ ОСОБА_2 ] заст. 188-5 КУпАП закрити на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Ухвалою суду від 25 червня 2019 року відкрито провадження у справі, встановлено для розгляду справи порядок спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

12 листопада 2019 року до суду надійшли додаткові пояснення представника третьої особи Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Драгунова А.І., в яких просив у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі. Зазначили, що Інспекція має повноваження здійснювати свою діяльність у таких межах усі об`єкти, розташовані в зоні діяльності Інспекції, та всі українські й іноземні судна, кораблі та інші плавучі об`єкти та засоби і морські споруди незалежно від форм власності та підпорядкування, діяльність яких відбувається у внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні України та на континентальному шельфі України. Листом №2374/08 від 15.06.2019 року агент та капітан судна «RESOLUTE BAY» IMO 9626314 повідомлені про ситуацію що склалась та попереджені, що 15.06.2019 року держінспекторами Інспекції будуть проводитись заходи, пов`язані зі збором інформації, метою яких є отримання відомостей про масові явища та процеси, а саме, забруднення поверхневих, морських вод акваторії Южненської філії ДП «АМПУ» невідомого походження поряд з судном «RESOLUTE BAY» IMO 9626314. 15.06.2019 о 19 год. 00 хв. державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Інспекції піднялись на борт судна «RESOLUTE BAY» IMO 9626314, проте, капітаном судна у проведенні вищевказаних заходів було відмовлено, що є порушенням статті 202 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», відповідальність за яке передбачена ст.1855 Кодексу України про адміністративні правопорушення. По факту забруднення з судна територіальних та внутрішніх морських вод України на капітана т/х «RESOLUTE BAY» IMO 9626314 складено протокол про адміністративне правопорушення №000541 від 16.06.2019 р. за ч. 1 ст. 59-1 КУпАП, та винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, відповідно до якої Позивача визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 59-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1190 (одна тисяча сто дев`яносто) грн. Позивач помилково приходить до висновку, що державними інспекторами Інспекції здійснено екологічний контроль судна «RESOLUTE BAY» IMO 9626314.

Відповідач вважає, що державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Галактіоновим О.О. правомірно винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, якою встановлено винність капітана судна «RESOLUTE BAY» IMO 9626314 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого пунктом «ї» частини 2 статті 68 Закону «Про охорону навколишнього природного середовища», яке тягне за собою настання юридичної відповідальності, передбаченої частиною 1 статті 185-5 КУпАП та не вбачаємо жодних підстав для скасування постанови закриття провадження по справі про адміністративні правопорушення.

Сторони в судове засідання повторно не з`явились, про дату та час судового засідання повідомлялись у встановленому законом порядку, при цьому до суду не надали доказів поважності неявки представників сторін у судове засідання.

Згідно ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Також суд звертає увагу, що позивач/представник позивача повторно не з`явилась до судового засідання. Слід відмітити, що в Україні дії система публікації відомостей про час та місце розгляду справи в мережі Інтернет на сайті Судова влада і позивач має усі можливості з отримання інформації про розгляд його справи. Отже, позивач має цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (наприклад, розгляд справи в режимі відеоконференції в порядку ст. 212 ЦПК України, у разі неможливості особистої явки до суду).

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Суд, дослідивши письмові доводи учасників справи та оцінивши докази, представлені в матеріалах справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Положеннями КУпАП визначено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Водночас ст. 7 КУпАП України, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Матеріалами справи встановлено, що 15.06.2019 року державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу (далі держінспектори Інспекції) виявлено, що в районі причалу №21 ТОВ «ТІС-Контейнерний термінал», на водній поверхні акваторії Аджалицького лиману в районі корми судна «RESOLUTE BAY» IMO 9626314 спостерігається забруднення поверхневих, морських вод невідомого походження. Вказані факти зафіксовано засобами відеофіксації.

Державною екологічною інспекцією КримськоЧорноморського округу, листом № 2374/08 від 15.06.2019 року проінформовано Агента судна «RESOLUTE BAY» IMO 9626314 та капітана цього судна, що з 15.06.2019 року держінспекторами Інспекції будуть проводитись заходи, пов`язані зі збором інформації, метою яких є отримання відомостей про масові явища та процеси, а саме, забруднення поверхневих, морських вод акваторії ЮФ ДП «АМПУ» невідомого походження поряд з судном «RESOLUTE BAY» IMO 9626314 (а.с. 50).

15.06.2019 року о 19 год. 00 хв. державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Інспекції піднялись на борт судна «RESOLUTE BAY» IMO 9626314, проте, капітаном судна у проведенні вищевказаних заходів було відмовлено, що є порушенням статті 202 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», відповідальність за яке передбачена ст.1855 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

15.06.2019 року Державним інспектором Інспекції Галактіоновим О.О. складено протокол №000438 на капітана т/х «RESOLUTE BAY» IMO 9626314 ОСОБА_1 , розгляд справи призначений на 12 год. 00 хв. 17.06.2019 року у приміщенні Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу, за адресою: м. Одеса, пр. Шевченка, 12 (а.с. 51-52).

Держінспекторами Інспекції здійснено інструментально-лабораторні вимірювання показників складу та властивостей поверхневих, морських вод та встановлено перевищення нормативів гранично допустимих концентрацій завислих речовин та заліза.

15.06.2019 року держінспекторами Інспекції проведено відбір проб зворотної води (баластної води), що скидалась судна «RESOLUTE BAY» IMO 9626314. Відділом контролю інспекції здійснено лабораторне вимірювання показників складу та властивостей вищезазначених проб. Відповідно до протоколу вимірювань проб вод № 316 від 16.06.2019 року у відібраних пробах встановлено перевищення нормативів гранично допустимих концентрації завислих речовин та нафтопродуктів (а.с. 55-65).

Враховуючи вищевикладені обставини відповідач зробив висновок, що баласт на судні був забруднений, та почався скид баластних вод у акваторію ЮФ ДП «АМПУ».

По факту забруднення з судна внутрішніх морських вод України на капітана судна «RESOLUTE BAY» IMO 9626314 складено протокол про адміністративне правопорушення № 000541 від 16.06.2019 року за статтею 59-1 ч.1 КУпАП (а.с. 53).

В той же час, від підпису на протоколі № 000541 від 15.06.2019 року, що підтверджується відповідними записами у відповідній графі даних документів (а.с. 53-54).

Відповідно до положень Конвенції ООН з морського права 1982 року, що набула чинності для України 03.06.99, на підставі Закону України "Про ратифікацію Конвенції Організації Об`єднаних Націй з морського права 1982 року та Угоди про імплементацію Частини XI Конвенції Організації Об`єднаних Націй з морського права 1982 року" N 728-XIV від 03.06.99, забруднення морського середовища означає привнесення людиною безпосередньо чи опосередковано речовин чи енергії в морське середовище, включаючи естуарії, яке призводить чи може призвести до таких пагубних наслідків як шкода живим ресурсам та життю в морі, небезпеку для здоров`я людини, створення перешкод для діяльності на морі, в тому числі для рибальства та інших правомірних видів використання моря, зниження якості морської води, що використовується, та погіршення умов відпочинку.

Пункт 2.15 ДСанПІН 199-97 забруднення морського середовища визначає як привнесення людиною безпосередньо чи побічно речовин, мікроорганізмів у морське середовище, включаючи гирлові райони рік, які призводять або можуть призвести до згубних наслідків, завдати шкоди живим ресурсам та життю в морі, створити небезпеку для здоров`я людини, перешкоди для діяльності на морі, погіршити якість морської води та умов відпочинку.

Стаття 1 Водного кодексу України визначає забруднення вод як надходження до водних об`єктів забруднюючих речовин.

Згідно до частини 1 статті 59-1 КУпАП забруднення і засмічення територіальних і внутрішніх морських вод внаслідок скидів із суден, здійснених без дозволу спеціально уповноважених на те державних органів або з порушенням встановлених правил, тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб від тридцяти п`яти до сімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 102 Водного кодексу України у внутрішні морські води та територіальне море забороняється скидати з суден і плавучих засобів, платформ та інших морських споруд і повітряних суден хімічні, радіоактивні та інші шкідливі речовини, а також радіоактивні або інші відходи, матеріали, предмети та сміття, які можуть спричинити забруднення моря.

Охорона внутрішніх морських вод та територіального моря від забруднення та засмічення здійснюється відповідно до правил, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, інших актів законодавства. Правила охорони внутрішніх морських вод і територіального моря України від забруднення та засмічення, затверджені Постановою КМУ від 29.02.1996 року № 269.

Так, згідно з п. 1 Правил №269 ці Правила встановлюють вимоги щодо запобігання забрудненню та засміченню внутрішніх морських вод і територіального моря України підприємствами, установами, організаціями всіх форм власності, громадянами України, а також іноземними юридичними і фізичними особами та особами без громадянства, українськими та іноземними суднами, які перебувають у цих водах.

Відповідно до п. 4 заборонено скидання із суден у внутрішні морські води та територіальне море України: вантажів, які перевозяться навалом, насипом чи у зрідженому стані; твердих забруднюючих речовин (відходів); вод, які містять забруднюючі речовини, зазначені в додатку1 до цих Правил, крім вод після охолодження суднових механізмів, стічних вод, скидання яких здійснюється згідно з п.5 цих Правил. Операції з ізольованим баластом здійснюються відповідно до Конвенції МАРПОЛ 73/78.

В порядку п.п.2, 14, ч.1, ч.3 ст.110 Водного кодексу України порушення водного законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законодавством України. Відповідальність за порушення водного законодавства несуть особи, винні у забрудненні та засміченні вод; порушенні правил охорони внутрішніх морських вод та територіального моря від забруднення та засмічення.

Згідно ч.ч.1, 2, 3, 4 ст.67 Водного кодексу України внутрішні морські води та територіальне море є внутрішніми водними шляхами загального користування, за винятком випадків, коли відповідно до законодавства України їх використання з цією метою повністю чи частково заборонено. Всі судна та інші плавучі засоби мають бути обладнані ємкостями для збирання лояльних та інших забруднених вод, які повинні систематично передаватися на спеціальні очисні споруди для очищення та знезараження. Забороняється заходження в територіальне море суден, які не провели заміну ізольованого баласту і не обладнані цистернами і закритими фановими системами для збирання стічних вод будь-якого походження чи установками для очищення та знезараження цих вод, що відповідають міжнародним стандартам.

Відповідно до ч.2 п.п.1.1 Постанови Кабінету Міністрів України "Про здійснення екологічного контролю в пунктах пропуску через державний кордон" №198 від 20.03.1995, екологічний контроль водних транспортних засобів здійснюється у разі, коли із судна скидаються видимі плавучі частки або виникають видимі сліди нафти, нафтовмісних або інших забруднюючих речовин у районі скидання, що призвело до фактичного погіршення якості води відповідно до фонових показників якості води в районі водокористування.

Згідно до абзацу 7 п.10 постанови Кабінету Міністрів України "Питання пропуску через державний кордон осіб, автомобільних, водних, залізничних та повітряних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними" від 21.05.2012 року № 451, екологічний контроль судна здійснюється виключно у разі, коли із судна викидаються видимі плавучі частки або виникають видимі сліди нафти чи нафтовмісних або інших забруднюючих речовин у районі їх скидання, що призводить до фактичного погіршення якості води.

Стаття 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначає компетенцію центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища, до якої належить, зокрема: а) організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема, про екологічну та радіаційну безпеку; г) складання протоколів про адміністративні правопорушення та розгляд справ про адміністративні правопорушення, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом; ґ) пред`являти претензії про відшкодування збитків і втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища; и) виконання відбору проб та інструментально-лабораторні вимірювання показників складу та властивостей викидів стаціонарних джерел забруднення атмосферного повітря, вод лляльних, баластних, зворотних, поверхневих, морських, вимірювання показників складу та властивостей підземних вод у пробах із спостережувальних свердловин на об`єктах, що обстежуються.

Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.2017 року №312 затверджено Положення про державні екологічні інспекції в округах. Відповідно до п. 1 Положення, Державна екологічна інспекція відповідного округу є міжрегіональним територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується. Згідно до вимог п. 2 Положення, до функцій Інспекції належить здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема, ведення водокористувачами обліку забору та використання вод, здійснення контролю за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подання відповідним органам звітів; дотримання суднами, кораблями міжнародних конвенцій, договорів та вимог природоохоронного законодавства України з питань запобігання забрудненню морського середовищ; щодо дотримання вимог реєстрації в суднових документах операцій із шкідливими речовинами та сумішами, баластними та лляльними водами (пп. 18 ч. 2 Положення).

Згідно з вимогами абз. 3 п.3 розділу 3 Положення, об`єктами контролю Інспекції Кримсько-Чорноморського округу є, зокрема: усі об`єкти, розташовані в зоні діяльності Інспекції, усі українські й іноземні судна, кораблі та інші плавучі об`єкти, а також засоби і морські споруди незалежно від форм власності та підпорядкування, діяльність яких відбувається у внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні України та на континентальному шельфі України.

Відповідно до пп. 1 п. 1 Постанови Кабінету Міністрів України «Про здійснення екологічного контролю в пунктах пропуску через державний кордон» №198 від 20.03.1995 року, екологічний контроль судна здійснюється виключно у разі, коли із судна викидаються видимі плавучі частки або виникають видимі сліди нафти чи нафтовмісних або інших забруднюючих речовин у районі їх скидання, що призводить до фактичного погіршення якості води. Аналогічні положення містяться в Правилах охорони внутрішніх морських вод від забруднення та засмічення.

Таким чином, для здійснення відбору проб позивач мав встановити факт скидання видимих плавучих часток або виникнення видимих слідів нафти, нафтовмісних або інших забруднюючих речовин у районі скидання, що призвело до фактичного погіршення якості води відповідно до фонових показників якості води в районі водокористування.

Отже, з`ясовані судом обставини свідчать про наявність події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.59-1 КУпАП, що призвело до фактичного погіршення якості води та були з`ясовані відповідно до ст.280 КУпАП.

17 червня 2019 року Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Галактіоновим Олександром Олександровичем складено протокол № 000059, в якому зазначено, що ОСОБА_1 [MykhalevychAndriy] не допустив держінспекторів з охорони навколишнього природного середовища Кримсько- Чорноморського округу до проведення заходів пов`язаних із збором інформації, чим здійснив адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність ст. 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення (а.с. 11-12).

Згідно ст. 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків, тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від дев`яти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`ятнадцяти до сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до п.1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275, Державна екологічна інспекція (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Пунктом 7 Положення про Державну екологічну інспекцію України, визначено, що Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Згідно пункту 1 Положення про Державну екологічну інспекцію Кримсько-Чорноморського округу, затвердженого Наказом Державної екологічної інспекції України №256 від 27.11.2018, Державна екологічна інспекція Кримсько-Чорноморського округу є міжрегіональним територіальним підрозділом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується.

Відповідно до п. «є» та «и» ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить:

- зупинка транспортних (у тому числі плавучих) засобів та проведення їх огляду, огляд знарядь добування об`єктів рослинного та тваринного світу (у тому числі водних живих ресурсів) у місцях їх добування, зберігання, переробки та реалізації;

- виконання відбору проб та інструментально-лабораторні вимірювання показників складу та властивостей викидів стаціонарних джерел забруднення атмосферного повітря, вод лляльних, баластних, зворотних, поверхневих, морських, вимірювання показників складу та властивостей підземних вод у пробах із спостережувальних свердловин на об`єктах, що обстежуються; вимірювання показників складу та властивостей викидів пересувних джерел забруднення атмосферного повітря та екологічних показників нафтопродуктів (бензину автомобільного і дизельного палива), які реалізуються шляхом оптової та роздрібної торгівлі суб`єктами господарювання.

Пунктом 7 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №275 від 19.04.2017 року, визначено, що Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Розділом 3, а саме пунктами 2, 6 та 9 Положення про Державну екологічну інспекцію Кримсько-Чорноморського округу визначено, що Інспекція для виконання покладених на неї завдань має право:

- зупиняти транспортні (в тому числі плавучі) засоби та проводити їх огляд та огляд знарядь добування об`єктів рослинного та тваринного світу (в тому числі риби та інших водних живих ресурсів) у місцях їх добування, зберігання, перероблення та реалізації;

- здійснювати відбір проб та інструментально-лабораторні вимірювання показників складу та властивостей викидів стаціонарних джерел забруднення атмосферного повітря, вод лляльних, баластних, зворотних, поверхневих, морських, вимірювання показників складу та властивостей підземних вод у пробах із спостережувальних свердловин на об`єктах, що обстежуються; вимірювання показників складу та властивостей викидів пересувних джерел забруднення атмосферного повітря та екологічних показників нафтопродуктів (бензину автомобільного і дизельного палива), які реалізуються шляхом оптової та роздрібної торгівлі суб`єктами господарювання.

Інспекція має повноваження здійснювати свою діяльність у таких межах:

- усі об`єкти, розташовані в зоні діяльності Інспекції, та всі українські й іноземні судна, кораблі та інші плавучі об`єкти та засоби і морські споруди незалежно від форм власності та підпорядкування, діяльність яких відбувається у внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні України та на континентальному шельфі України.

В порядку ст.77 КАС України представником Державної екологічної інспекції Кримсько Чорноморського округу надані документи на підтвердження виявленого правопорушення та правомірності притягнення позивача до відповідальності.

Позивач в своїй позовній заяві посилається на те, що державними інспекторами Інспекції здійснено екологічний контроль судна «RESOLUTE BAY» IMO 9626314.

Відповідно до «Порядку застосування штампів для засвідчення результатів здійснення державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища радіологічного та екологічного контролю транспортних засобів і вантажів», затвердженого Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України №162 від 19.03.2012, встановлено наступне:

п. 2, Цей Порядок є обов`язковим для виконання держекоінспекторами під час здійснення радіологічного та екологічного контролю транспортних засобів і вантажів у пунктах пропуску через державний кордон та в зоні діяльності митниць призначення і відправлення.

п. 8, Штампи «Екологічний контроль транспортного засобу - В`ЇЗД/ВИЇЗД ДОЗВОЛЕНО», «Радіологічний контроль транспортного засобу - В`ЇЗД/ВИЇЗД ДОЗВОЛЕНО» засвідчують проведення в пункті пропуску через державний кордон України екологічного чи радіологічного контролю тільки транспортного засобу і проставляються на товаросупровідних документах за умови відсутності порушень вимог природоохоронного законодавства, норм і правил екологічної чи радіаційної безпеки.

п. 9, Штамп «Екологічний контроль судна - ВИХІД ДОЗВОЛЕНО» проставляється на судновій екологічній декларації після завершення екологічного контролю судна.

Вищезазначений Наказ є чинним, державні інспектори Інспекції, в разі проведення екологічного контролю судна, в обов`язковому порядку засвідчують свої дії відповідною печаткою.

Проте, враховуючи, що відповідний штамп державними інспекторами Інспекції не застосовувався, суд погоджується з доводами відповідача, що стосовно судна «RESOLUTE BAY» IMO 9626314 не проводились заходи екологічного контролю.

Крім того, позивач у позовній заяві посилається на п. 51 Правил охорони внутрішніх морських вод і територіального моря України від забруднення та засмічення, затвердженні Постановою КМУ від 29.02.1996 року №269.

Проте, суд таке посилання позивача не може взяти до уваги, з наступних підстав.

В Ballast water reporting form вказано, що тип судна «RESOLUTE BAY» IMO 9626314 БАЛКЕР (BULK CARRIER), тобто суховантажний.

На нафтоналивних судах, баластна система відрізняється від систем які використовуються на суховантажних судах, оскільки в них використовуються повністю відокремлені від баластної системи нафтові танки, які використовують окремі насоси та трубопроводи і виключають можливість попадання нафти до баластних систем.

Ізольована баластна система, на яку посилається позивач, використовується виключно на нафтоналивних судах, через що унеможливлюється ризик потрапляння нафтопродуктів до баластних систем судна, тому, такі судна використовують окремі баластні насоси з окремою системою трубопроводів не пов`язаною з іншими системами судна.

Відповідно до п. 3 Ballast water reporting form у графі Ballast water tank codes (розшифрування назв баластних танків) зазначений Cargo Hold = CH, що в перекладі означає вантажний трюм.

Отже, баластна система судна «RESOLUTE BAY» IMO 9626314 є неізольованою, оскільки з`єднана із вантажним трюмом одним трубопроводом та використовує одні і ті самі насоси.

З цього випливає, що пункт 51 Правил охорони внутрішніх морських вод і територіального моря України від забруднення та засмічення, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 29 лютого 1996р. №269, не може бути застосований у цій справі оскільки він відноситься до ізольованої баластної системи.

Поміж цим, Постановою КМУ №367 від 27.03.2019 року були внесені зміни в Правила №269 та п.5-1 викладений у новій редакції.

Скидання ізольованого баласту в територіальному морі, на внутрішніх водних шляхах України дозволяється без обмежень та контролю з боку державних органів за умови, що такий баласт прийнято у Чорному чи Азовському морі до входу в територіальні води.

Морські екологічні інспекції Держекоінспекції проводять перевірки у місцях стоку лояльних, стічних та баластних вод (крім ізольованого баласту), скидання яких здійснюється із суден у внутрішні морські води та територіальне море, на відповідність вимогам, зазначеним у додатку 1 до цих Правил, у морському порту виключно у разі виявлення видимих слідів нафти чи нафтовмісних або інших забруднюючих речовин в районі імовірного скидання, що призвело до фактичного погіршення якості води.

Факт погіршення якості води в районі імовірного скидання встановлюється шляхом порівняння показників якості води, відібраної в районі імовірного скидання, з фоновими показниками якості води.

Відбір проб фонових показників якості води в акваторії морського порту та забезпечення проведення їх аналізу здійснюється адміністрацією відповідного морського порту.

Перевірка вод здійснюється з метою встановлення джерела забруднення.

Порядок перевірки, взяття проб води та проведення їх аналізу встановлюється Кабінетом Міністрів України.

При цьому, суд не приймає до уваги твердження позивача щодо права відповідача виконувати відбір проб зворотних вод, та погоджується з цього приводу з доводами відповідача, з наступних підстав:

Інспекція має право здійснювати відбір проб зворотних вод, так як це передбачено ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», компетенція центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища, а саме, виконання відбору проб та інструментально-лабораторні вимірювання показників складу та властивостей викидів стаціонарних джерел забруднення атмосферного повітря, вод лляльних, баластних, зворотних, поверхневих, морських, вимірювання показників складу та властивостей підземних вод у пробах із спостережувальних свердловин на об`єктах, що обстежуються; та Положенням про Державну екологічну інспекцію Кримсько-Чорноморського округу № 192 № 19 липня 2019 року.

Щодо винесення постанови про накладення адміністративного стягнення №000059 на місці вчинення адміністративного правопорушення, суд зазначає наступне.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №000059, розгляд справи про адміністративне правопорушення призначено на 17.06.2019 о 12:00 в приміщенні Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу, за адресою: м. Одеса, пр. Шевченка, 12, тобто за місцем вчинення правопорушення.

Враховуючи, що розгляд справи відбувався за вищевказаною адресою, незрозумілим є посилання позивача на розгляд справи на місці вчинення правопорушення.

Таким чином, надані представником Інспекції документи свідчать про характер вчиненого правопорушення та ступінь вини капітана судна «RESOLUTE BAY» IMO 9626314, у вчинені адміністративного правопорушення.

Окрім того, суду не надані належні та допустимі докази позовних вимог, які б спростовували не відповідність оскаржуваної постанови вимогам закону та спростовували відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП.

Відповідачем з урахуванням принципу «раціонального сумніву» доведено правові підстави для реалізації наданих йому повноважень, аналогічно цьому в справі ЄСПЛ «Пономарьов проти України» (Заява № 3236/03) від 3 квітня 2008 року вказано, що сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для сумніву, що відповідач діяв неправомірно. Навпаки, відповідно до п. 2ст. 86 КАС України ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Пояснення позивача вказують лише на його намагання уникнути несприятливих для нього наслідків у зв`язку із притягненням до адміністративної відповідальності, але не вказують на неправомірність дій відповідача. Однак суд не є засобом для сторін та не толерує зловживання ними правами.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, крім того чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона притягненню до адміністративної відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку; орган (посадова особа), встановлює наявність чи відсутність адміністративного; правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи. яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Проаналізувавши вищенаведені докази, досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що постанова № 000059 від 17.06.2019 року про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 188-5 КУпАП є законною, оскільки складена відповідною уповноваженою посадовою особою, в межах її компетенції та з дотриманням передбаченої законом процедури, а тому підстав для її скасування суд не вбачає.

Позивачем не надано доказів, які б спростовували обставини, викладені Державним інспектором з охорони навколишнього середовища Кримсько-Чорноморського округу в постанові про накладення адміністративного стягнення.

Відтак, виходячи з викладеного, суд вважає, що оскаржувана постанова винесена посадовою особою у межах повноважень, зміст постанови відповідає вимогам ст.ст. 283-284 КУпАП, адміністративне стягнення накладено в межах санкції статті.

Решта доводів та заперечень сторін по суті позовних вимог не спростовуються. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

За таких обставин, суд перевіряючи законність і обґрунтованість винесеної постанови по справі про адміністративне правопорушення, в межах повноважень щодо здійснення екологічного контроля з охорони навколишнього природного середовища, а також підстав звернення до суду, приходить до висновку, що необхідно залишити постанову без зміни, а позов без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 242-246, 286, 293 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 до державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Галактіонова Олександра Олександровича, третя особа Державна екологічна інспекція Кримсько-Чорноморського округу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Приморський районний суд м. Одеси протягом десяти днів з дня з дня складення повного судового рішення.

Суддя Л.М. Чернявська