Справа № 591/3217/20
Суддя: Шелєхова Г. В.
Дата ухвалення: 2021-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 591/3217/20
Провадження № 2-а/591/24/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

9 березня 2021 року м. Суми

Зарічний районний суд м. Суми в складі:

головуючого судді Шелєхової Г.В.

за участю секретаря судового засідання Товстуха Д.О.

представника позивача адвоката Потураєва С.В.

представника відповідача Антонець Н.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Суми справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до начальника Управління Державної архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради Довбня Анатолія Миколайовича, Управління Державної архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ставить питання про скасування постанови №17 від 20 травня 2020 року, винесеної начальником управління ДАБК Сумської міської ради Довбня А.М. про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 10200 грн. на ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Свої вимоги мотивує тим що, відсутня подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 та ч. 5 ст. 96 КУпАП, а також постанова винесена поза межами строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Зазначає, що протоколи, винесені на підставі акту, в якому взагалі не зафіксовано такого порушення з боку позивача, як самочинне будівництво у вигляді самовільно збудованих на земельній ділянці Сумської міської ради, біля житлового будинку по АДРЕСА_1 , підпираючих мансардний поверх опор, а також вхідної групи до підвального приміщення та мансардного поверху.

6 липня 2020 року Управління державного архітектурно-будівельного контролю подало письмовий відзив, в якому просить в задоволенні позову відмовити. Зазначає, що оскільки на ОСОБА_1 було складено два протоколи, які розглядалися одним і тим же органом, було накладено стягнення в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

В повідомленні про початок будівельних робіт позивач вказав, що технічний нагляд на об`єкті здійснює інженер технічного нагляду Пилипенко І.Д., однак в ході перевірки встановлено, що останній договір на здійснення технічного нагляду з ОСОБА_1 не укладав, технічний нагляд на вказаному об`єкті не здійснює.

Правопорушення, вчинене позивачем, було виявлено 27.03.2020 року, тому саме з цієї дати починається двомісячний строк притягнення до адміністративної відповідальності. Тому строки притягнення не пропущені.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 1 червня 2020 року позов залишено без руху.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 9 червня 2020 року відкрито провадження у даній справі, призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 6 серпня 2020 року справу призначено в судове засідання на 12 жовтня 2020 року.

12 жовтня 2020 року відкладено розгляд справи у зв`язку з перебуванням головуючого судді у відпустці до 25 листопада 2020 року.

Протокольною ухвалою головуючого від 25 листопада 2020 року відкладено розгляд справи до 21 грудня 2020 року у зв`язку з неявкою представника відповідача.

Протокольною ухвалою головуючого від 21 грудня 2020 року відкладено розгляд справи до 4 лютого 2021 року у зв`язку з неявкою відповідача.

Протокольною ухвалою головуючого від 4 лютого 2021 року відкладено розгляд справи до 9 березня 2021 року.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав, представник відповідача проти позову заперечив.

Суд, вислухавши пояснення сторін, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного:

Судом встановлено, що позивач є власником квартири АДРЕСА_2 , що підтверджується копією договору дарування та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с.22-25).

У 2017 році позивач замовив та отримав проект реконструкції вказаної квартири: житлового будинку з надбудовою мансарди (а.с. 29-49).

4 червня 2018 року Управління ДАБК СМР зареєстроване повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) за №СМ49 реконструкція частини житлового будинку по АДРЕСА_3 (а.с. 50-52).

27 березня 2020 року відносно ОСОБА_1 складено протокол №32/2, згідно якого виявлено що, земельна ділянка для виконання робіт у м. Суми біля житлового будинку по АДРЕСА_1 з будівництва опор мансардного поверху, а також вхідної групи до підвального приміщення та на мансардний поверх Сумською міською радою ОСОБА_1 не надавалася, про що свідчать матеріали кадастрової карти України.

ОСОБА_1 , діючи в період з липня 2019 року по 27 березня 2020 року виконав роботи з будівництва у м. Суми, біля житлового будинку по АДРЕСА_1 опори мансардного поверху, а також вхідної групи до підвального приміщення та на мансардний поверх з порушенням вимог законодавства, будівельних норм стандартів та правил. (а.с.70-73).

27 березня 2020 року відносно ОСОБА_1 складено протокол №32/3, згідно якого виявлено що, ОСОБА_1 з метою організації та проведення будівельних робіт, ОСОБА_1 подав 31 травня 2019 року до управління ДАБК Сумської міської ради повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками/про зміну даних в повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1). В повідомленні в графі «технічний нагляд здійснює» зазначено, що така робота на згаданому об`єкті будівництва виконується інженером технічного нагляду Пилипенком І.Д. Перевіркою з`ясовано, що в дійсності, ОСОБА_2 договір на здійснення технічного нагляду з ОСОБА_1 не укладав, технічний нагляд на вищезгаданому об`єкті будівництва не здійснює. Таким чином, ОСОБА_1 вніс до повідомлення про початок будівельних робіт завідомо неправдиві дані про осіб, які здійснюють авторський нагляд, а також є розробниками проектної документації (а.с.74-77).

За результатами розгляду вищевказаних протоколів, постановою №17 від 20 травня 2020 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10 200,00 грн. (а.с.16-21).

Згідно постанови, починаючи з липня 2019 року ОСОБА_1 розпочав роботи з реконструкції належного йому майна, розташованого за вищезгаданою адресою, шляхом виконання робіт з будівництва мансардного поверху, а також вхідної групи до підвального приміщення та на мансардний поверх. ОСОБА_1 подав 31.05.2019 року до управління ДАБК повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1). У повідомленні про початок будівельних робіт, у графі «Технічний нагляд здійснює» зазначено, що така робота на згаданому об`єкті будівництва виконується інженером нагляду Павленком І.Д. Перевіркою з`ясовано, що в дійсності ОСОБА_2 договір на здійснення технічного нагляду з ОСОБА_1 не укладав, технічний нагляд на вищевказаному об`єкті будівництва не здійснює. За таких обставин ОСОБА_3 з метою визнання правомірним виконання будівельних робіт з реконструкції магазину продовольчих товарів за адресою: АДРЕСА_3 та ухилення від відповідальності за порушення містобудівного законодавства вніс, до повідомлення про початок будівельних робіт завідомо неправдиві дані про осіб, які здійснюють авторський нагляд, а також є розробниками проектної документації. Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Земельна ділянка для виконання робіт у м. Суми біля житлового будинку по АДРЕСА_1 з будівництва опор мансардного поверху, а також вхідної групи до підвального приміщення та на мансардний поверх Сумською міською радою ОСОБА_1 не надавалася, про що свідчать відповідні матеріали публічної кадастрової карти України, а також фактичного їх ненадання правопорушником під час проведення перевірки.

За таких обставин ОСОБА_3 діючи протягом липня місяця 2019 року по 27.03.2020 року виконав роботи з будівництва у м. Суми, біля житлового будинку по АДРЕСА_1 опор мансардного поверху, а також вхідної групи до підвального приміщення та на мансардний поверх з порушенням вимог законодавства будівельних норм, стандартів і правил. Відповідальність за встановлені правопорушення передбачені ч. 1 ст. 96 КУпАП.

З оскаржуваної постанови вбачається, що в узагальнюючих висновках прізвище правопорушника зазначено як « ОСОБА_4 » замість « ОСОБА_5 ».

За ст. 36 КУпАП, при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень, адміністративне стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення із числа вчинених.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності регулює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно із абз. 1-2 ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

На момент призначення перевірки процедура здійснення заходів контролю, спрямованих на дотримання замовниками будівництва, які є фізичними особами вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначалася Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2020 № 219 "Про оптимізацію органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду" зупинено дію постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» до початку виконання функцій і повноважень Державної інспекції містобудування. Вказану постанову було опубліковано в газеті «Урядовий кур`єр» та вона набрала чинності 18.03.2020 року.

Отже, на момент проведення перевірки та винесення спірного Припису дію постанови, якою регламентується порядок державного архітектурно-будівельного контролю було зупинено.

Проте, у відповідності до абз. 3, 5 ч. 1 ст. 41, п. 3 абз. 6 ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки, серед іншого, є виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Пунктами 2, підпунктом "а" пункту 3 частини 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону. У разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Пунктами 1.4., 3.2.11. Положення про управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, затвердженим рішенням Сумської міської ради від 28.09.2020 № 1673-МР визначено, що у своїй діяльності управління керується Конституцією України, законами України "Про місцеве самоврядування в Україні", «Про службу в органах місцевого самоврядування», «Про службу в органах місцевого самоврядування», «Про регулювання містобудівної діяльності», іншими законами України, указами і розпорядженнями Президента України, актами Кабінету Міністрів України, наказами Мінрегіону та Держархбудінспекції, іншими нормативними актами, рішеннями Сумської міської ради та її виконавчого комітету, розпорядженнями міського голови та цим Положенням. Управління відповідно до покладених на нього завдань здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих на території міста.

Тобто, керуючись Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Положенням про управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, затвердженим рішенням Сумської міської ради від 28.09.2020 № 1673-МР, відповідач здійснює архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих на території міста, у порядку проведення позапланових перевірок з підстав виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

З огляду на вищевикладене, суд вважає необгрунтованими доводи позивача про відсутність у відповідача, на час виникнення спірних правовідносин, правових підстав для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у зв`язку з зупиненням дії.

Відповідно до п. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» будівництвом є нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва.

Відповідно до ч. 4 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

В пункті 4 містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_2 містобудівних умов та обмежень вказано, що реконструкція виконується в межах існуючих розмірів фундаменту житлового будинку шляхом улаштування в горищній частині будинку мансардних житлових приміщень.

Однак, в ескізному проекті реконструкції частини житлового будинку з надстройкою масандри по вул. Петропавліська 113, кв. 5 в м. Суми вказано, що проектом реконструкції, серед іншого передбачено: надстройку мансарди над пристройкою та частиною жилого будинку з розміщенням в ній 2-х жилих приміщень, влаштування тераси над входом в підвал, стійки під частину масарди та терасу-металеві, фундаменти під стійки-стовбчасті бетонні, вхід в підвал із монолітного залізобетона та набивних бетонних сходів.

При цьому, доказів отримання правовстановлюючих документів на земельну ділянку, де розміщуются фундаменти під стійки-стовбчасті бетонні, вхід в підвал із монолітного залізобетона та набивних бетонних сходів, не надано.

Тобто, позивачем проведено реконструкцію квартири № 5 будинку 113 по вул.Петропавліська в м. Суми в тому числі з розміщенням фундаменту під стійки-стовбчасті бетонні, входу в підвал із монолітного залізобетона, змінивши зовнішні геометричні розміри фундаменту, на земльній ділянці, що не була відведена для цієї мети, що вважається самочинним будівництвом і, про що правомірно зазначено в оспорюваному приписі.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2020 року встановлено, що позивачем проведено реконструкцію квартири № 5 будинку 113 по вул. Петропавлівська в м. Суми в тому числі з розміщенням фундаменту під стійки-стовбчасті бетонні, входу в підвал із монолітного залізобетона, змінивши зовнішні геометричні розміри фундаменту, на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, що вважається самочинним будівництвом і, про що правомірно зазначено в оспорюваному приписі.

Згідно з ч. 1 ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Отже така, вимога органу ДАБК, як зобов`язання усунути порушення Закону України «Про архітектурну діяльність» шляхом демонтажу самовільно збудованих підпираючих масардний поверх опор, а також вхідної групи до підвального приміщення та масардного поверху може бути застосована лише за умови, що органом контролю застосовано усі можливі заходи, та перебудова чи усунення порушень прав чи інтересів інших осіб чи усунення порушень будівельних норм іншим шляхом є неможлива.

Верховний Суд за наслідками розгляду справ № 820/3183/16, №813/6426/14,№813/6284/14, № 814/2645/15, № 813/6423/14 сформулював висновки, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою, яка передбачена законом, і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.

В матеріалах справи, відсутні інші рішення відповідача, яким позивача зобов`язувалося провести інші дії щодо усунення виявлених порушень.

Відповідачем не доведено, що усунути порушення вимог ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", можливо лише шляхом застосування крайньої міри - демонтажу самовільно збудованих підпираючих мансардний поверх опор і використано усі заходи для усунення вказаного порушення.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2020 року у справі №480/2636/20 скасовано припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27.03.2020 № 32.

Згідно до ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Позивачем не надано жодного доказу на підтвердження того, що саме ОСОБА_3 здійснюється технічний нагляд на об`єкті.

Ч. 5 ст. 96 КУпАП, передбачена адміністративна відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками.

Правопорушення було виявлено 26 лютого 2020 року, що підтверджується фотознімками (а.с.143-146). Вказаний факт в судовому засіданні підтвердив і представник відповідача.

Тобто, правопорушення було виявлено та зафіксовано відповідачем до винесення наказу №52-ОД від 12.03.2020 року.

За ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладене не пізніше як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніше як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративне правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду.

Оскаржувана постанова винесена 20 травня 2020 року, тобто після спливу 2 місячного строку з дня виявлення правопорушення.

Відповідно до ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього кодексу.

Таким чином, судом встановлено, що на момент винесення оскаржуваної постанови 2 місячний строк накладення адміністративного стягнення закінчився.

Згідно із вимогами ч. 2 ст. 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що оскаржувана постанова складена з порушенням вимог закону, в процесі слухання справи відповідачем не доведено протилежного.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 286 КАС України встановлено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що постанову необхідно визнати протиправною та скасувати її, провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності закрити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 9, 77, 78, 139, 241-246, 286 КАС України,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати постанову №17 по справі про адміністративне правопорушення від 20 травня 2020 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10 200 грн. 00 коп.

Закрити справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Рішення суду може бути оскаржено безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня проголошення. В разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи в порядку письмового провадження, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

До початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Зарічний районний суд м. Суми.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повне рішення виготовлено 12 березня 2021 року.

Суддя Г.В.Шелєхова