Справа № 640/5370/21
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2021-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 березня 2021 року м. Київ № 640/5370/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Погрібніченка І.М., ознайомившись із позовною заявою і доданими до неї матеріалами

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Продінвест-Україна" (01015, м. Київ, вул. Московського, 46/2, секція 3, поверх 17)
доДержавної митної служби України (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 11 Г)
провизнання протиправними та скасування рішень,
В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Продінвест-Україна" звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Державної митної служби України, в якому просить суд:

визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів: №UA100310/2020/000001/2 від 09.04.2020, №UA100310/2020/000005/2 від 14.04.2020, №UA100310/2020/000006/2 від 14.04.2020, №UA100310/2020/000009/2 від 30.04.2020, №UA100310/2020/000011/2 від 04.05.2020, №UA100310/2020/000013/2 від 05.05.2020, №UA100310/2020/000080/2 від 06.05.2020, №UA100310/2020/000016/2 від 12.05.2020, №UA100310/2020/000018/2 від 14.05.2020, №UA100310/2020/000020/2 від 21.05.2020, №UA100310/2020/000022/2 від 21.05.2020, №UA100310/2020/000024/2 від 25.05.2020, №UA100310/2020/000027/2 від 25.05.2020, №UA100310/2020/000026/2 від 25.05.2020, №UA100310/2020/000029/2 від 28.05.2020, №UA100310/2020/000031/2 від 01.06.2020, №UA100310/2020/000033/2 від 01.06.2020, №UA100310/2020/000036/2 від 01.06.2020, №UA100310/2020/000038/2 від 11.06.2020, №UA100310/2020/000041/2 від 23.06.2020, №UA100310/2020/000043/2 від 30.06.2020, №UA100310/2020/000045/2 від 02.07.2020, №UA100550/2020/300004/1 від 02.05.2020, №UA100310/2020/000002/2 від 09.04.2020, №UA100310/2020/000007/2 від 14.04.2020, №UA100310/2020/000008/2 від 15.04.2020, №UA100310/2020/000010/2 від 30.04.2020, №UA100310/2020/000012/2 від 04.05.2020, №UА100310/2020/000014/2 від 05.05.2020, №UA100310/2020/000015/2 від 12.05.2020, №UA100310/2020/000017/2 від 12.05.2020, №UA100310/2020/000019/2 від 18.05.2020, №UA100310/2020/000021/2 від 21.05.2020, №UA100310/2020/000023/2 від 22.05.2020, №UA100310/2020/000023/2 від 25.05.2020, №UA100310/2020/000025/2 від 25.05.2020, №UА100310/2020/000028/2 від 28.05.2020, №UA100310/2020/000030/2 від 28.05.2020, №UA100310/2020/000032/2 від 01.06.2020, №UA100310/2020/000035/2 від 01.06.2020, №UA100310/2020/000037/2 від 02.06.2020, №UA100310/2020/000039/2 від 11.06.2020, №UA100310/2020/000042/2 від 30.06.2020, №UA100310/2020/000044/2 від 30.06.2020, №UA100310/2020/000034/2 від 01.06.2020, № UА100550/2020/300005/1 від 07.05.2020, №UA100550/2020/300001/1 від 29.04.2020, №UA100550/2020/300002/1 від 29.04.2020, UA100550/2020/300006/1 від 22.05.2020.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 170 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Суд розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали, зазначає наступне.

Згідно з частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивачем вимоги майнового характеру (визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, яким позивачу збільшено суму грошового зобов`язання на загальну суму 1 626 137, 00 грн.)

Позивачем в якості доказу сплати судового збору надано суду платіжне доручення № 173 від 11.06.2020 року, згідно якого позивачем сплачено судовий збір у розмірі 21020,00 грн. за подання позову до Окружного адміністративного суду м. Києва.

При цьому, суд звертає увагу, що згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір").

Відповідно до норм Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік", установлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2021 року - 2270,00 гривня.

Отже, позивачу, з урахуванням п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" та Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік", до сплати підлягає судовий збір у розмірі 22 700, 00 грн. (10 х 2270, 00 грн.)

Таким чином, позивачем судовий збір за подання адміністративного позову майнового характеру сплачено не в повному розмірі.

А тому, позивачу необхідно надати докази сплати судового збору у справі № 640/5370/21, з урахуванням уже сплаченої суми, у розмірі 1680, 00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною четвертою вказаної статті Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Сам по собі інститут строку звернення до адміністративного суду має на меті полегшення надання учасниками адміністративного процесу доказів, підвищує їх достовірність, а також забезпечує правову визначеність учасників спірних правовідносин. Іншими словами, обмеження строку реалізації права на судовий захист покликане передусім дисциплінувати учасників адміністративних правовідносин.

Поважними ж причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог КАС України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Статтею 102 ПК України передбачено, що контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання, а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Приписами частин 1 та 2 статті 24 МК України визначено, що кожна особа має право оскаржити рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів, їх посадових осіб та інших працівників, якщо вважає, що цими рішеннями, діями або бездіяльністю порушено її права, свободи чи інтереси. Предметом оскарження є: 1) рішення - окремі акти, якими митні органи або їх посадові особи приймають рішення з питань, передбачених законодавством України з питань митної справи, а також задовольняють скарги, заяви, клопотання конкретних фізичних чи юридичних осіб або відмовляють у їх задоволенні; 2) дії - вчинки посадових осіб та інших працівників митних органів, пов`язані з виконанням ними обов`язків, покладених на них відповідно до цього Кодексу та інших актів законодавства України; 3) бездіяльність - невиконання митними органами, їх посадовими особами та іншими працівниками обов`язків, покладених на них відповідно до цього Кодексу та інших актів законодавства України, або неприйняття ними рішень з питань, віднесених до їх повноважень, протягом строку, визначеного законодавством.

Разом з тим, у порядку, встановленому Податковим кодексом України, можуть бути оскаржені податкові повідомлення-рішень органів доходів і зборів (частина 5 статті 24 МК України).

У відповідності до статті 29 МК України рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів або їх посадових осіб можуть бути оскаржені безпосередньо до суду в порядку, визначеному законом.

Враховуючи, що позивач в даній справі оскаржує дії митного органу та рішення, яке прийнято з питань державної митної справи, то з урахуванням положень статті 29 МК України строк його оскарження визначається згідно із вимогами КАС України.

Висновок у подібних правовідносинах вже викладався в постановах Верховного Суду від 07 червня 2018 року у справі №813/1276/16 та від 18 червня 2020 року у справі №805/1536/17-а.

Отже, положення процесуального закону пов`язують початок перебігу строку звернення до суду або з дня, коли особа дізналася про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, або з дня, коли особа могла дізнатися їх порушення. І такий строк за загальними правилами процесуального закону складає шість місяців, або три, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач оскаржує рішення про коригування митної вартості товарів від квітня, травня, червня 2020 року.

До суду з даним позовом, позивач звернувся 01.03.2021 року, тобто, поза межами шестимісячного строку звернення до суду.

У той же час, в обґрунтування поважності строку звернення до суду з даним позовом, позивач посилався на сімейні обставини директора ТОВ "Продінвест-Україна" та звільнення головного бухгалтера, що призвело до труднощів та негативних наслідків з організації діяльності товариства.

Також, як на підставу поважності пропуску строку, позивач посилався на тривале листування з Державною митною службою України щодо оскаржуваних рішень, шляхом звернення з заявами, скаргами.

Одночасно, у заяві про поновлення строку звернення позивач зазначає, що зверненню до суду в межах встановленого строку перешкоджала робота ТОВ "Продінвест-Україна" в умовах карантину (дистанційно) та виявлення захворювання працівників останнього.

Беручи до уваги викладене, суд звертає увагу, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

На думку суду, наведені доводи є недостатніми для висновку про об`єктивну неможливість звернення до суду в межах шестимісячного строку.

Зокрема, суд ураховує, що позовна заява підписана адвокатом О.В. Бондарук, на підставі укладеного між ТОВ "Продінвест-Україна" та Адвокатським об`єднанням «КОРПЛЕКС» договору про надання правової допомоги від 08.05.2019 року № 005/19.

Крім того, лише твердження про запровадження дистанційної роботи в умовах карантину не є свідчення об`єктивної неможливості подати позов в межах строку. Також не може бути підставою поважності причин пропущення строку звернення до адміністративного суду зазначення представником позивача обставини про продовження Кабінетом Міністрів України карантинних заходів без надання доказів того, що такі заходи утруднили або унеможливили звернення до суду в строк.

Таким чином, суд розглянувши подану позивачем заяву про поновлення строку звернення до суду, вважає зазначені в ній підстави неповажними, та надає позивачеві строк для подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом.

Відтак, з огляду на вказане позивачу належить зазначити причини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом.

Відповідно до частини першої та другої ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

- доказів сплати судового збору у розмірі 1680, 00 грн.

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали.

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, вона буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства.

Ухвала оскарженню не підлягає. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями), відповідно частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.М. Погрібніченко