Справа № 320/3304/20
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2021-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 березня 2021 року № 320/3304/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., розглянувши у м. Києві в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Великодимерського ліцею Броварського району Київської області, третя особа: Дошкільний навчальний заклад "Барвінок" Великодимерського навчально-виховного об`єднання Броварського району Київської області, Великодимерська селищна рада Броварського району Київської області, про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи,

в с т а н о в и в:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (далі позивач) звернулось до суду з позовом до Великодимерського ліцею Броварського району Київської області (далі відповідач), третя особа: Дошкільний навчальний заклад "Барвінок" Великодимерського навчально-виховного об`єднання Броварського району Київської області (далі третя особа-1), з вимогою застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівель Великодимерського ліцею Броварського району Київської області (), а саме: відокремленого підрозділу Дошкільного навчального закладу "Барвінок" Великодимерського навчально-виховного об`єднання Броварського району Київської області за адресою: Київська обл., Броварський р-н., смт. Велика Димерка, вул. Броварська, буд. 68, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 21.02.2020 № 112.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.04.2020 відкрито спрощене позовне провадження в даній адміністративній справі.

На обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що за результатами позапланової перевірки Дошкільного навчального закладу "Барвінок" Великодимерського навчально-виховного об`єднання Броварського району Київської області, який є відокремленим підрозділом Великодимерського ліцею Броварського району Київської області, встановлено ряд порушень законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки. Позивача зазначає, що вказані обставини створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють та/або перебувають на об`єкті відповідача, а тому, наявна необхідність у застосуванні заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Великодимерського ліцею Броварського району Київської області (), а саме: відокремленого підрозділу Дошкільного навчального закладу "Барвінок" Великодимерського навчально-виховного об`єднання Броварського району Київської області.

Відповідачем до суду було подане клопотання про продовження строків на подачу відзиву на позовну заяву, протокольною ухвалою суду від 02.06.2020 задоволено вищевказане клопотання відповідача та продовжено строк на подачу відзиву на позовну заяву.

Проте, відповідач, своїм правом, передбаченим ст. 162 КАС України не скористався, відзиву на позовну заяву до суду не подав, інших заяв/клопотань по суті справи до суду не надано.

До суду від Великодимерського ліцею Броварського району Київської області та від Великодимерської селищної ради Броварського району Київської області надійшли клопотання про залучення у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Великодимерську селищну раду Броварського району Київської області (далі третя особа-2).

Протокольною ухвалою від 02.06.2020 суд залучив у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Великодимерську селищну раду Броварського району Київської області.

Третя особа-1, своїм правом, передбаченим ст. 165 КАС України не скористалась, жодних пояснень не надала, інших заяв/клопотань по суті справи третьою особою до суду не подано.

Третя особа-2, своїм правом, передбаченим ст. 165 КАС України не скористалась, жодних пояснень не надала, інших заяв/клопотань по суті справи третьою особою до суду не подано.

Позивач, про час, дату та місце проведення судового засідання належним чином повідомлена, у судове засідання призначене на 12.01.2021 явку свого уповноваженого представника забезпечив. Крім того, 12.01.2021 представник позивача подав клопотання про подальший розгляд даної справи у порядку письмового провадження.

Відповідач, про час, дату та місце проведення судового засідання належним чином повідомлений, у судове засідання призначене на 12.01.2021 явку свого уповноваженого представника не забезпечив, про причину неявки суд не повідомив.

Проте, на електрону пошту суду 18.01.2020 відповідач надіслав чергове клопотання про відкладення судового засідання, у зв`язку із запровадженим Кабінетом Міністрів України карантином, з даного приводу суд зазначає наступне.

Суд не вбачає підстав для задоволення вказаного клопотання, оскільки позивачем не зазначено, яким чином запроваджений КМУ карантин перешкоджає прибуттю до суду або наданню документів, які підтверджують виконання порушень, які зазначенні в акті перевірки та відзиву на позов, наприклад, поштовим зв`язком.

При цьому, суд зауважує, що запровадження на території України карантину з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) не є перешкодою для участі у справі представників учасників процесу та не є обов`язковою та безумовною підставою для відкладення розгляду справи лише за наявності відповідного клопотання учасника процесу.

Так, суд звертає увагу на те, що Законом України від 30.03.2020 №540-ІХ ст. 195 КАС України після частини третьої доповнено новою частиною такого змісту:

"4. Під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України".

Відповідний Порядок роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду затверджено наказом Державної судової адміністрації України від 23.04.2020 №196.

Суд зауважує, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч.1 ст.2 КАС України).

При цьому, одними з основних засад (принципів) адміністративного судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до положень ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Учасники справи зобов`язані, серед іншого, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Згідно з положеннями ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Суд вважає, що подання представником відповідача необґрунтованої та непідтвердженої відповідними доказами заяви про відкладення розгляду справи з посиланням на запроваджений Кабінетом Міністрів України карантин, за умови наявності можливості взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, а також за відсутності належного обґрунтування неможливості прибуття до суду, свідчить про недобросовісне використання позивачем наданих йому процесуальних прав, що призводить до безпідставного затягування розгляду справи та є ознакою зловживання процесуальними правами.

З врахуванням наведеного, підстави для задоволення клопотання відповідача відсутні.

Третя особа-1, про час, дату та місце проведення судового засідання належним чином повідомлена, у судове засідання призначене на 12.01.2021 явку свого уповноваженого представника не забезпечила, про причину неявки суд не повідомила.

Третя особа-2, про час, дату та місце проведення судового засідання належним чином повідомлена, у судове засідання призначене на 12.01.2021 явку свого уповноваженого представника не забезпечила, про причину неявки суд не повідомила.

Протокольною ухвалою від 12.01.2021, керуючись приписами ч. 3 ст. 194, ч. 9 ст. 205 КАС України, суд вирішив, подальший розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази та з`ясувавши обставини справи, суд вважає, що даний адміністративний позов слід задовольнити, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання доручення Прем`єр-міністра України від 11.12.2019 №44205/1/1-19 та протокольного рішення засідання Кабінету Міністрів України від 06.12.2019 (витяг з протоколу №23), наказу Головного управління ДСНС України у Київській області від 27.01.2020 №104 «Про проведення позапланових перевірок», здійснено позапланову перевірку щодо додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Дошкільного навчального закладу «Барвінок» Великодимерського навчально-виховного об`єднання Броварського району Київської області за адресою: Київська обл., Броварський р-н., смт. Велика Димерка, вул. Броварська, буд. 68, про що зазначається в рапорті начальника Броварського РУ ГУ ДСНС України у Київській області М. Семинога від 27.02.2020.

27.01.2020 видане посвідчення №856 на проведення заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання та виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки Дошкільного навчального закладу «Барвінок» Великодимерського навчально-виховного об`єднання Броварського району Київської області за адресою: Київська обл., Броварський р-н., смт. Велика Димерка, вул. Броварська, буд. 68, провідним інспектором відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Броварського РУ ГУ ДСНС України у Київській області майором служби цивільного захисту Дяченком С.М.

21.02.2020 за результатами позапланової перевірки Дошкільного навчального закладу «Барвінок» Великодимерського навчально-виховного об`єднання Броварського району Київської області складений акт № 112 щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки та виявлено 20 порушень, а саме:

- Не відкореговано плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі та майна з кожного поверху (п. 5 розділ II ППБУ);

- Не організовано проходження навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки посадовими особами та відповідальними особами по дільницях за пожежну безпеку з отриманням відповідних посвідчень (п.16 розділ II ППБУ);

- Дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) об`єкту не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності з підтверджуючими документами (п. 2.5 глава 2 розділ III, п. 2.8 глава 2 розділ III ППБУ);

- На шляхах евакуації з перепадом висот більше ніж 0,05 м. не влаштовано пандуси з ухилом не більше ніж 1:6 (п.7.3.8. ДБН В.1.1-76:2016) (п. 22 розділ II ППБУ п.п. 1, п. 2.37 глава 2 розділ III ППБУ);

- Двері сходових кліток забезпечити склом, що не дає скалок при руйнуванні (пп. 12, п. 2.37 глава 2 розділ III ППБУ);

- Протипожежні двері не обладнані пристроєм для самозачинення, ущільнення в притулах (п.6.29. ДБН В.1.1-76:2016) (п.2.3 глава 2 розділ III ППБУ, п. 6.25 ДБН В.1.1- 7:2016);

- Не надали на розгляд документи які підтверджують проведення огляду і перевірку, щодо захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог (п. 1.21 глава 1 розділ IV ППБУ);

- До розгляду не представлено акти прийняття в експлуатацію системи блискавкозахисту (п. 22 розділ II ППБУ п. 1.21 глава 1 розділ IV ППБУ);

- З`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів в розподільчих коробках не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (п.1.6. глава 1 розділ IV ППБУ);

- Не всі приміщення розташовані на об`єкті (вентиляційні камери, роздаточні) обладнані системою протипожежного захисту відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту» (п. 1.2, глава 1 розділ V ППБУ);

- Не надали на розгляд акт прийняття систем протипожежного захисту в експлуатацію (п. 1.4, глава 1, розділ V ППБУ);

- Не проведено технічне обслуговування і перевірку на працездатність пожежних кранів шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування та складанням акта перевірки (пп.9 п. 2.2 глава 2 розділ V ППБУ);

- Пожежні кран-комплекти частково не укомплектовані важелями для полегшення відкривання вентиля (пп.2 п. 2.2 глава 2 розділ V ППБУ);

- Не проведено контроль працездатності мережі системи зовнішнього протипожежного водопроводу шляхом випробування на тиск та витрату води з оформленням відповідного акта перевірки (пп. 4 п. 2.1 глава 2 розділ V ППБУ);

- Пожежні резервуари не пристосовані таким чином, щоб забезпечувати безперешкодний забір води пожежним автомобілем (пп. 2, п. 2.1, глава 2 розділ V ППБУ);

- Пожежний щит розташований на території не доукомплектований протипожежним інвентарем згідно норм належності (п. 3.11 глава 3 розділ V ППБУ);

- У приміщенні насосної станції не вивішена загальна схема протипожежного водопостачання та схема обов`язків насосів. Відсутня інструкція про порядок увімкнення насосів-підвищувачів (п. 1 глава 2.3 розділ V ППБУ);

- Електрифіковані засувки не перевіряються два рази на рік. а пожежні насоси щомісяця. Один раз на місяць не проводиться перевірка надійності переведення пожежних насосів з основного на резервне електропостачання. Відсутній журнал реєстрації результатів (п. 4 глава 2.3 розділ V ППБУ);

- Особи керівного складу не пройшли функціональне навчання у сфері цивільного захисту (п. 1 глава 6 розділ V ПТБ);

- Не проведено ідентифікацію об`єкту господарської діяльності (п. 7 Наказ МНС України від 16.08.2005 №140).

На думку позивача, всі перелічені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки зазначені в акті перевірки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, що стало підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, які склались між сторонами спору, суд зазначає наступне.

Спеціальним законом, який регулює правовідносини щодо державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності є Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007 року (далі - Закон №877-V). Даний закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно абз. 1 ч. 5 ст. 4 Закону №877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відповідно до ст. 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулює та визначає Кодекс цивільного захисту України.

Статтею 67 Кодексу Цивільного захисту України (далі - КЦЗ України) передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема:

- здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу;

- складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень;

- звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 КЦЗ України діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052 (далі - Положення №1052) державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Вказане Положення як і КЦЗ України визначає, що одним із основних завдань ДСНС є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб (пп. 2 п. 3 Положення №1052).

При цьому, відповідно до ст. 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Згідно ч. 1, 2 ст. 7 Закону 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Частиною 6 ст. 7 Закону 877-V передбачено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (частини 7 статті 7 Закону 877-V).

Аналізуючи зазначене, суд вважає, що застосування заходів реагування у виді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів можливо в тому випадку, якщо суб`єктом господарювання не дотримано вимоги пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, за обов`язкової умови, що таке порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Такий висновок суду узгоджується з правовим висновком, викладеним в постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі №823/589/16.

За результатами проведення повторного заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, про що складено акт від 09.10.2020 №278, не усуненні наступні порушення на об`єкті Великодимерського ліцею Броварського району Київської області (), а саме: відокремленого підрозділу Дошкільного навчального закладу "Барвінок" Великодимерського навчально-виховного об`єднання Броварського району Київської області за адресою: Київська обл., Броварський р-н., смт. Велика Димерка, вул. Броварська, буд. 68, а саме:

- На шляхах евакуації з перепадом висот більше ніж 0,05 м. не влаштовано пандуси з ухилом не більше ніж 1:6 (п.7.3.8. ДБН В.1.1-76:2016) (п. 22 розділ II ППБУ п.п. 1, п. 2.37 глава 2 розділ III ППБУ);

- Двері сходових кліток забезпечити склом, що не дає скалок при руйнуванні (пп. 12, п. 2.37 глава 2 розділ III ППБУ);

- До розгляду не представлено акти прийняття в експлуатацію системи блискавкозахисту (п. 22 розділ II ППБУ п. 1.21 глава 1 розділ IV ППБУ);

- З`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів в розподільчих коробках не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (п.1.6. глава 1 розділ IV ППБУ);

- Не всі приміщення розташовані на об`єкті (вентиляційні камери, роздаточні) обладнані системою протипожежного захисту відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту» (п. 1.2, глава 1 розділ V ППБУ);

- Не надано на розгляд акт прийняття систем протипожежного захисту в експлуатацію (п. 1.4, глава 1, розділ V ППБУ);

- Пожежні резервуари не пристосовані таким чином, щоб забезпечувати безперешкодний забір води пожежним автомобілем (пп. 2, п. 2.1, глава 2 розділ V ППБУ);

- Пожежний щит розташований на території не доукомплектований протипожежним інвентарем згідно норм належності (п. 3.11 глава 3 розділ V ППБУ);

- Не проведено ідентифікацію об`єкту господарської діяльності (п. 7 Наказ МНС України від 16.08.2005 №140).

Судом встановлено, що під час розгляду справи відповідачем до суду не були наданні докази, щодо усунення іншої частини порушень визначених в акті перевірки №112 від 21.02.2020.

Отже, відповідачем не усуненні порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки які зазначені в акті позапланової перевірки №112 від 21.02.2020.

На переконання суду, з характеру порушень, встановлених перевіркою, убачається, що вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для осіб та навколишнього природного середовища.

Крім того, порушення Правил пожежної безпеки в Україні на такому об`єкті, як заклад дошкільної освіти, в якому проводяться заходи за одночасного перебування значної кількості дітей, є достатнім доказом існування небезпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, які перебувають на такому об`єкті чи працюють на ньому.

Також, суд зазначає, що не обладнання будівлі пожежною сигналізацією та системою оповіщення призводить до пізнього виявлення пожежі та не оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння можуть бути не ефективними. Здійснення з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не виконані за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів, призводить до аварійної експлуатації зазначених мереж та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей. Відсутність бискавкозахисту може призвести до швидкого займання та появи пожежі внаслідок якої виникають небезпечні фактори, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей

Таким чином, вказані порушення не є формальними та стосуються суттєвих недоліків у протипожежній системі будівлі Дошкільного навчального закладу "Барвінок" Великодимерського навчально-виховного об`єднання Броварського району Київської області, що у свою чергу унеможливлює забезпечити безпеку людини у разі виникнення пожежі чи іншої надзвичайної ситуації.

Водночас, суд звертає увагу, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівель.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до ст. 27 Конституції України, обов`язок держави - захищати життя людини.

Указом Президента України «Про невідкладні заходи щодо запобігання пожежній небезпеці в Україні» від 24.12.2019 №948/2019 з метою запобігання виникненню пожеж, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, можуть завдати суттєвої матеріальної шкоди, негативно вплинути на стан навколишнього природного середовища, економіки і національної безпеки, та забезпечення оперативного реагування на них постановлено вжити заходів щодо: забезпечення неухильного додержання вимог законодавства у сфері пожежної безпеки на об`єктах з масовим перебуванням людей (закладах освіти, гуртожитках, закладах охорони здоров`я, торгово-розважальних закладах, готелях тощо), у тому числі вимог щодо забезпечення таких об`єктів системами пожежної сигналізації та підтримання їх у робочому стані, забезпечення необхідними первинними засобами гасіння пожеж, утримання у належному стані аварійних виходів та шляхів термінової евакуації, під`їзних шляхів для пожежних та аварійно-рятувальних служб.

Необхідно зазначити, що застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи будівлі Великодимерського ліцею Броварського району Київської області (), а саме: відокремленого підрозділу Дошкільного навчального закладу "Барвінок" Великодимерського навчально-виховного об`єднання Броварського району Київської області за адресою: Київська обл., Броварський р-н., смт. Велика Димерка, вул. Броварська, буд. 68, шляхом заборони експлуатації будівлі зазначеного об`єкту направлені на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого безпосередньо залежить від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в освітньому закладі.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.02.2019 у справі № 810/2400/18.

Суд звертає увагу, що відповідач у разі усунення недоліків в повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливостей звернутись до суду першої інстанції з заявою про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду адміністративної справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону № 877-V повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Згідно з ч. 2 ст. 12 Закону № 877-V у разі застосування санкцій за порушення вимог законодавства, зокрема, якщо законом передбачаються мінімальні та максимальні розміри санкцій, враховується принцип пропорційності порушення і покарання.

За приписами ч. 7 ст. 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

У даному випадку, враховуючи виявлені порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки окремо та у їх сукупності, суд вважає обґрунтованим застосування повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Великодимерського ліцею Броварського району Київської області (), а саме: відокремленого підрозділу Дошкільного навчального закладу "Барвінок" Великодимерського навчально-виховного об`єднання Броварського району Київської області за адресою: Київська обл., Броварський р-н., смт. Велика Димерка, вул. Броварська, буд. 68.

Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки під час розгляду даної справи не залучались свідки та не проводились експертизи, то відсутні підстави для стягнення з відповідача судових витрат.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Великодимерського ліцею Броварського району Київської області (), а саме: відокремленого підрозділу Дошкільного навчального закладу "Барвінок" Великодимерського навчально-виховного об`єднання Броварського району Київської області за адресою: Київська області, Броварський район, смт. Велика Димерка, вул. Броварська, буд. 68, шляхом зобов`язання Великодимерського ліцею Броварського району Київської області повністю зупинити експлуатацію будівлі відокремленого підрозділу Дошкільного навчального закладу "Барвінок" Великодимерського навчально-виховного об`єднання Броварського району Київської області до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 21.02.2020 № 112.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Щавінський В.Р.