Справа № 344/13037/18
Суддя: Пастернак І. А.
Дата ухвалення: 2021-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/344/18/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2021 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої-судді Пастернак І.А.

секретаря Кріцак Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області Пташник Назарія Романовича, третя особа: Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Івано-Франківської міської ради про визнання дій протиправними, скасування постанови №3/1009/n-m.6/2018 від 14.08.2018 року по справі про адміністративне правопорушення, стягнення судових витрат,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області з позовом до головного інспектора будівельного нагляду Пташник Назарія Романовича в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області, Управління з питань державної архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Івано-Франківської міської ради про скасування постанови №3/1009/п-m.6/2018 від 14.08.2018 року по справі про адміністративне правопорушення, стягнення судових витрат. В обґрунтування вимог позивач зазначив, що з винесеною постановою відповідача не погоджується, вважає її протиправною, безпідставною, винесеною з порушенням норм процесуального та матеріального права. Відповідно до розпорядження міського голови від 21.06.2018 №426-с ОСОБА_1 з 22.06.2018 займає посаду виконуючого обов`язки начальника Управління. Перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил проводилась щодо виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 06.06.2018р. До моменту вступу в дію Наказу №103 та з метою виконання ст. 21 Закону України «Про планування і забудову територій» діяли Типові регіональні правила забудови, затверджені наказом Держбуду України від 10.12.2001 №219. Відповідно до п.4 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проекти забудови територій, розподілу територій, містобудівні обґрунтування з відповідними умовами та обмеженнями забудови земельних ділянок, будівельні паспорти, документи на введення об`єктів в експлуатацію та їх сертифікацію, розроблені та/або оформлені до набрання чинності цим Законом, можуть бути затверджені та використані після набрання чинності цим Законом. Управління повідомляло про відсутність правових підстав для прийняття рішення про скасування повідомлень про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта згідно, наведеного у пункті 3 Припису. У відповідності до п.15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 №466, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, також може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю. Відповідно до п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 №553, є вичерпний перелік підстав для проведення позапланової перевірки, серед яких є вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом (що є наявною у пункті 2 Припису). Управління вкотре повідомляло про відсутність правових підстав для прийняття рішення про скасування повідомлень про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) згідно переліку, наведеного у пункті 4 Припису. У відповідності до п.22 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13 квітня 2011р., декларація про готовність об`єкта до експлуатації може бути скасована. У відповідності до п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 №553, наведений вичерпний перелік підстав для проведення позапланової перевірки, серед яких є вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом (що є наявною у пункті 2 Припису) та з метою встановлення під час перевірки підстав для скасування. Управління повідомляло про відсутність правових підстав для скасування декларації про готовність до експлуатації обєкта, який належить до І-ІІІ категорії складності та декларацій про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) згідно переліку, наведеного у пункті 6 Припису. Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області, у випадку наявності підстав скасування вищенаведених документів, органом державного архітектурно-будівельного контролю вживаються заходи реагування в межах наданих повноважень. Проте, головними інспекторами будівельного нагляду Шимонівським Андрієм Васильовичем та Пташником Назарієм Романовичем 01.08.2018 складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та протокол про адміністративне правопорушення та зазначено, що позивачем порушено абз.2 ч.4 ст.41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а відповідальність за таке правопорушення передбачена ч.3 ст. 188-42 КУпАП. 13.08.2018р. позивачем подано клопотання про закриття провадження на підставі ч.1 ст.247 КУпАП та звернено увагу головних інспекторів будівельного нагляду, що склад правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як правопорушення. При винесені відповідачем постанови про накладення адмінстягнення на позивача, зазначені обставини не враховувались, постанова була винесена без дотримання вимог ст.ст. 245, 247, 251, 279, 280 КУпАП. Направлення на проведення позапланової перевірки від 11.07.2018 №07-н/п.пл, видане Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області заповнене з порушенням та не у відповідності до вимог Додатку №1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою КМУ від 19.08.2015 № 698. А саме: в графі «зазначається підстава для проведення планової/позапланової перевірки» не зазначено підстави її проведення, перелік яких наведено у п.15 Порядку №698, при цьому відповідач вказав тільки назву останнього. Просив позов задоволити.

17.09.2018 відповідач подав відзив на позовну заяву, відповідно до якого просив відмовити у задоволенні позову. Так Актом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 01.08.2018 встановлено невиконання вимог припису від 06.06.2018 щодо здійснення перевірки дотримання вимог законодавства. ГІБН Управління критично ставиться до наданих пояснень від 27.07.2017 № 16/32-10/585, будь-яких додатків не надано ні Управлінню, ні суду, незважаючи на зазначення про їх наявність, окрім того відповідно до пп. 2,4 п. 8 Постанови № 698 об`єкти нагляду зобов`язані: виконувати вимоги головних інспекторів будівельного нагляду щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, звітувати про виконання покладених на об`єкт нагляду завдань, планів перевірок за формою та у строки, визначені Держархбудінспекцією, та повідомляти головному інспектору будівельного нагляду про усунення порушень і недоліків, виявлених під час проведення нагляду, а також про притягнення до відповідальності посадових осіб, винних у допущених порушеннях. З приводу п. 2 пояснень (неможливості проведення перевірки об`єктів будівництва) не надано доказів, зокрема акту складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт у відповідності до п. 16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Постанова № 553). З приводу п. 3 пояснень (неможливості скасування реєстрації повідомлень про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта) відповідно до ч. З ст. 36 Закону № 3038-УІ форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України. У поданих повідомленнях про початок виконання будівельних робіт зазначено будівельні паспорти видані у період з 1982 по 2008 роки, а для відповідного внесення даних до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів у відповідності до вимог ст. 27 Закону № 3038-VI, відповідно до форми, затвердженої постановою КМУ від 13.04.2011 № 466 та Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 №103 необхідним є видача будівельних паспортів у відповідності до Порядку чинного на момент виникнення правовідносин. З приводу п. 4 пояснень (неможливості прийняття рішень про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)) вище зазначалось, що відповідно до пп. 2 п. 8 Постанови № 698 об`єкти нагляду зобов`язані: виконувати вимоги головних інспекторів будівельного нагляду щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, окрім того про неможливість виконання припису у цій частині не повідомлялось, аналогічна ситуація і щодо п.5 пояснень (в частині приведення у відповідність до норм чинного містобудівного законодавства дозвільні справи). Відповідно до абз. 2 ч. 4 ст. 41-1 Закону № 3038-VI за невиконання письмових вимог головних інспекторів будівельного нагляду посадові особи об`єктів нагляду несуть відповідальність відповідно до закону. Як наслідок, постановою по справі про адміністративне правопорушення від 14.08.2018 № 3/1009/п-т.6/2018 ОСОБА_1 притягнено до відповідальності та накладено штрафні санкції у відповідності до ч. 3 ст. 188-42 КУпАП(а.с.35-38).

24.10.2018 року позивач подав відповідь на відзив. Відповідно до якого категорично не погоджується із твердженнями, наведеними відповідачем щодо п.2 пояснень, а саме: ненадання доказів, зокрема акту складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт у відповідності до п.16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 №553. Позивач стверджував про неможливість проведення перевірки з дотриманням п. 9 Порядку №553(як наслідок акт не складено, проте, посадовими особами Управління з питань державного архітектурно- будівельного контролю виконавчого комітету Івано-Франківської міської ради подано керівнику службову записку із зазначеними обставинами, що унеможливили її проведення та викладення дій, проведених у період визначений направленням, спрямованих на її проведення). Необгрунтованими вважає твердження відповідача з приводу п.3 пояснень, щодо видачі будівельних паспортів у відповідності до Порядку чинного на момент виникнення правовідносин, що протирічить п.4 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проекти забудови територій, розподілу територій, містобудівні обґрунтування з відповідними умовами та обмеженнями забудови земельних ділянок, будівельні паспорти, документи на введення об`єктів в експлуатацію та їх сертифікацію, розроблені та/або оформлені до набрання чинності цим Законом, можуть бути затверджені та використані після набрання чинності цим Законом. Саме твердження позивача про чинність законодавства на момент виникнення правовідносин і підтверджується тим, що до моменту вступу в дію вищенаведеного Наказу №103 та з метою виконання ст.21 Закону України «Про планування і забудову територій» діяли Типові регіональні правила забудови, затверджені наказом Держбуду України від 10.12.2001 №219 (чинні на момент видачі правовідносин щодо видачі будівельних паспортів). Необгрунтованими та протиправними вважає твердження з приводу п.4 пояснень, адже враховуючи вимоги п.15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 №466 та п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 №553, вкотре повідомлялось про відсутність правових підстав щодо прийняття рішення про скасування повідомлень про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) згідно переліку, наведеного у пункті 4 Припису. Виносячи припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 06.06.2018, головний інспектор будівельного нагляду грубо порушив вимоги п.п.1 п.6 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою КМУ від 19.08.2015 №69, а саме не в повному обсязі, не об`єктивно та упереджено здійснено нагляд у межах повноважень, передбачених законодавством, виносячи заздалегідь неможливо виконані вимоги, що вкотре повідомлялось в поясненнях від 27.07.2018 №16/32- 10/585, а тому просить позов задоволити в повному обсязі(а.с.47-50).

Позивач в судове засідання не з`явився про причини неявки не повідомив, хоча належним чином був повідомлений про день та час слухання справи.

Представники відповідачів в судове засідання не з`явилися, про дату та час судового засідання повідомлялися належним чином, причину неявки не повідомили.

Суд зважаючи на достатність наявних у матеріалах справи доказів для розгляду та вирішення справи по суті, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини адміністративної справи в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими у судовому засіданні доказами, встановив наступне.

Так, 06.06.2018 року УДАБІ в Івано-Франківській області винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, зобов`язано у 30 денний термін виконати вимоги припису до 06.07.2018 року(а.с.9-15).

11.07.2018 року УДАБІ в Івано-Франківській області видано направлення на проведення позапланової перевірки на підставі наказу №849 від 09.07.2018 року, на Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю ВК Івано-Франківської міської ради стосовно проведення позапланової перевірки виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від від 06.06.2018 року, строк дії направлення 12.07.2018 року до 01.08.2018 року(а.с.16).

27.07.2018 року в.о. начальника Управління з питань ДАБК ВК Івано-Франківської області ОСОБА_1 надав УДАБІ в Івано-Франківській області пояснення щодо припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 06.06.2018 року(а.с.17-19).

01.08.2018 року головним інспектором будівельного нагляду УДАБІ в Івано-Франківській області Шимонівським А.В. складено акт за результатами проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю ВК Івано-Франківської міської ради. Чим порушено абз.2 ч.4 ст.41-1 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». Пп.2 п.8 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого ПКМ України від 19.08.2015 року №698(а.с.20-21).

01.08.2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ в Івано-Франківській області Пташником Н.Р. складено протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , за результатами позапланової перевірки за невиконання вимог припису від 06.06.2018 року, чим порушено абз. 2 ч.4 ст.41-1 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» пп.2 п.8 порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою КМУ від 19.08.2015 №698. Відповідальність за встановленні правопорушення передбачена ч.3 ст.188-42 КУпАП(а.с.22,23).

13.08.2018 року в.о. начальника Управління з питань ДАБК ВК Івано-Франківської області ОСОБА_1 звернувся до головних інспекторів будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ в Івано-Франківській області Пташника Н.Р. та Шимонівського А.В. з клопотанням про закриття провадження, відповідно до якого повідомив, що ним як посадовою особою Управління, не порушувалось право про притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону, що передбачено абз. 2 ч.4 ст.41-1 ЗУ «Про регулювання містобудівної відповідальності». Оскільки, відсутня вина як суб`активна сторона адміністративного правопорушення. Оскільки, не прийняття рішення про скасування реєстрації документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів зумовлене відсутністю правових підстав для прийняття останніх, наведених у поясненні від 27.07.2018 щодо припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 06.08.2018 року(а.с.24).

Постановою Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано- Франківській області №3/1009/п-м.6/2018 від 14.08.2018 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 2 550 грн.(а.с.25,26).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд враховує наступне.

Відповідно до ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 №687-ХІV, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно з ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI№3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011року №553.

Пунктом 7 Постанови №553 передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п.2, 3 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою КМУ від 19.08.2015 №698, нагляд здійснюється посадовими особами ДІМ шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Основними завданнями нагляду є: виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність", органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до ст. 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об`єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів; притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

Відповідно до пп.2 п.8 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою КМУ від 19.08.2015 №698, об`єкти нагляду зобов`язані допускати посадових осіб ДІМ до проведення їх перевірки; виконувати вимоги посадових осіб ДІМ щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Аналізуючи правомірність прийнятих відповідачем документів про притягнення до відповідальності, суд звертає увагу на те, що рішення суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтованим на момент його прийняття.

Статтею 254 КУпАП передбачено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як вбачається, зі змісту ст. 251 КУпАП та ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в зазначеній справі є будь - які фактичні дані, на основі яких компетентним органом (посадовою особою) або судом встановлюється наявність чи відсутність обставин, що мають значення для справи, в тому числі винність особи, обставини, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту частини 1 статті 73 КАС України слідує, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Згідно приписів ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставах, в межах та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Пунктом 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553 встановлено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Відповідно до частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд та вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 5 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Беручи до уваги вище наведе, представниками Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області та Управління з питань державної архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Івано-Франківської міської ради у направленні на проведення позапланової перевірки від 11.07.2018 №07-н/п.пл, виданому УДАБІ в Івано-Франківській області заповнене з порушенням та не у відповідності до вимог Додатку №1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою КМУ від 19.08.2015 № 698, в графі де зазначається підстава для проведення планової/позапланової перевірки не зазначено підстави її проведення, перелік яких наведено у п.15 Порядку №698, при цьому відповідач вказав тільки назву останнього, а також не доведено, що ОСОБА_1 як посадовою особою Управління, порушувалось право про притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчиненні правопорушення відповідно до закону, що передбачено абз.2 ч.4 ст.41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Судом встановлено, відсутність вини позивача оскільки відсутні підстави щодо прийняття рішення про скасування реєстрації документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів зумовлене відсутністю правових підстав для прийняття останніх. З даного приводу позивачем надавались пояснення від 27.07.2018 316/32-10/585 щодо припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 06.08.2018 та клопотання про закриття провадження, проте представники відповідачів надані пояснення не були враховані.

Інші доводи учасників справи, які наведені у позові та відзиві на нього, не впливають на висновки суду та не потребують детального обґрунтування, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини.

Зокрема, Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи («Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).

Враховуючи вищенаведене, суд зазначає, що постанова №3/1009/п-m.6/2018 від 14.08.2018 року по справі про адміністративне правопорушення винесена щодо ОСОБА_1 є необґрунтованою, протиправною та такою, що підлягає скасуванню.

На підставі ст.ст.188-42,244-6,287-289 КУпАП та керуючись ст.ст. 8-10, 11, 17, 71, 159,160-163, 244-2, 254 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду Пташник Назарія Романовича в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області, Управління з питань державної архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Івано-Франківської міської ради про скасування постанови №3/1009/п-m.6/2018 від 14.08.2018 року по справі про адміністративне правопорушення, стягнення судових витрат- задоволити частково.

Скасувати постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області №3/1009/п-m.6/2018 від 14.08.2018 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч.3 ст.188-42 КУпАП та накладено адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 2 550,00 грн.

В решті вимог позову - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 10 днів з дня його проголошення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області.

Довідка:повний текст рішення виготовлено 10.03.2021 року.

Суддя Пастернак І.А.