Справа № 300/4012/20
Суддя: Тимощук О.Л.
Дата ухвалення: 2021-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"11" березня 2021 р. справа № 300/4012/20
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Тимощука О.Л., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу
за позовною заявою Служби автомобільних доріг в Івано-Франківській області
до Західного офісу Держаудитслужби
про визнання протиправним і скасування Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-06-25-008235-а від 15.12.2020, -
ВСТАНОВИВ:
Служба автомобільних доріг в Івано-Франківській області (надалі, також позивач, САД в Івано-Франківській області) в особі уповноваженого представника 30.12.2020 звернулась в суд із позовною заявою до Західного офісу Держаудитслужби, у якій просить визнати протиправним і скасувати Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-06-25-008235-а від 15.12.2020.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що висновок відповідача про результати моніторингу процедури закупівлі не відповідає дійсним умовам тендерної документації, критеріям обґрунтованості, оскільки наведені у ньому доводи щодо виявлених порушень спростовуються фактичними обставинами та положеннями чинного законодавства України, а також відсутні належні та допустимі докази, які підтверджують порушення Службою автомобільних доріг в Івано-Франківській області вимог законодавства про публічні закупівлі.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 05.01.2021 відкрито провадження в даній адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи в порядку, визначеному статтею 262 КАС України (том І, а.с.221-222).
Відповідач скористався правом подання відзиву на позовну заяву, який надійшов на електронну адресу суду 10.02.2021 (том І, а.с.226-234). У відзиві за №131313-15/923-2021 від 09.02.2021 представник відповідача зазначив, що не погоджується із вимогами та доводами позивача, зокрема, вказав на правильність та обґрунтованість висновків відповідача, звернув увагу на те, що виявлені під час моніторингу порушення позивачем вимог законодавства, у вигляді встановлення вимоги про подання у паперовому вигляді розрахунків договірної ціни під час проведення процедури закупівлі; не підтвердження наявності правовідносин між ТОВ «Віта Констракшн» та ТОВ «Західдорінвест», що ставить під сумнів можливість виконання учасником (як підрядником) своїх обов`язків щодо безперебійного постачання асфальтобетону; не встановлення відповідальності переможця торгів та можливості відхилення його пропозиції у разі ненадання таким переможцем чи надання не у повному обсязі розрахунків договірної ціни. Представник також заперечив доводи позивача щодо неконкретизації дій, які повинні бути спрямованими на усунення виявлених порушень, зауважив, що саме замовник приймає рішення про вибір дій щодо можливості виконання висновку та способу його виконання, якщо такий є незрозумілий чи неконкретизований.
Від Служби автомобільних доріг в Івано-Франківській області 19.02.2021 судом отримано відповідь на відзив від 16.02.2021 №08-06/265 (том ІІ, а.с.23-31), у якій представник позивача не погодився із висновками та запереченнями, викладеними у відзиві на позов. Вказав, що позивачем встановлено вимогу про надання через електронну систему закупівель розрахунків договірної ціни, а вимога щодо подання інформації в паперовому вигляді стосувалась виключно переможця процедури закупівлі; підстави відхилення тендерних пропозицій переможців процедури закупівлі встановлено статтею 31 Закону України «Про публічні закупівлі», якою до таких підстав віднесено виключно відмову від підписання договору про закупівлю або укладення такого договору, натомість у пункті 5 розділу ІІІ тендерної документації визначено, що замовник залишає за собою право повернути договірну ціну на доопрацювання та у випадку неузгодження договірної ціни, договір вважатиметься не укладеним. Стосовно правовідносин між ТОВ «Віта Констракшн» та ТОВ «Західдорінвест», представник позивача зазначив, що ТОВ «ПБС» у складі тендерної пропозиції надано довідку, в якій зазначено про залучення асфальтобетонного заводу на умовах договору поставки з ТОВ «Віта Констракшн» та надано усі документи, передбачені тендерною документацією для такого виду залучення, а надання будь-яких інших документів, які б засвідчували господарські операції між постачальником асфальтобетону та власником асфальтобетонного заводу ні тендерною документацією ні Законом не передбачено. Також, представник вказав на безпідставність вимоги відповідача про розірвання укладеного з переможцем тендеру договору, та звернув увагу на факт використання відповідачем при підписі документів, в тому числі і оскарженого висновку, кваліфікованих удосконалених підписів на незахищеному носії, що не відповідає вимогам частини 2 статті 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги».
Враховуючи наведене, представник позивача просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
Суд, розглянувши у відповідності до вимог статті 262 КАС України справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, встановив такі обставини.
За результатами відкритих торгів на закупівлю «Поточний середній ремонт автомобільної дороги загального користування державного значення Н-10 Стрий-Івано-Франківськ-Чернівці-Мамалига на ділянці км 16+411 км 203+957 (окремими ділянками) у Івано-Франківській області, між Службою автомобільних доріг в Івано-Франківській області (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ПБС» (генпідрядник) 21.09.2020 укладено договір №72, відповідно до пункту 1.1. якого, генпідрядник у порядку та на умовах, визначених цим договором, зобов`язується на власний ризик своїми та залученими (у разі залучення субпідрядних організацій) силами і засобами, надати послуги з поточного середнього ремонту автомобільної дороги загального користування державного значення Н-10 Стрий-Івано-Франківськ-Чернівці-Мамалига на ділянці км 16+411 км 203+957 (окремими ділянками) у Івано-Франківській області, згідно технічного завдання, викладеного в тендерній документації та за рахунок коштів державного та/або місцевого бюджетів, в обумовлений термін, а замовник зобов`язується прийняти надані належним чином послуги після перевірки фізичних та вартісних показників та сплатити їх вартість по мірі надходження коштів, передбачених на такі цілі (том І, а.с.179-190).
Відповідно до наказу №222 від 23.11.2020 Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області розпочато моніторинг процедури закупівлі Служби автомобільних доріг в Івано-Франківській області (том І, а.с.19-20).
В результаті проведеного моніторингу, підставою якого були виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушень законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, відповідачем сформовано Висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2020-06-25-008235-a №469 від 15.12.2020 (том ІІ, а.с.16-20).
Предметом аналізу були наступні питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані (додатку), оприлюднення інформації про закупівлю, правильності заповнення форм документів, затверджених Уповноваженим органом, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», розгляду тендерних пропозицій, відповідності повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей вимогам Закону, своєчасності його розміщення та виконання учасником, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення.
В результаті проведеного моніторингу відповідачем виявлено такі порушення:
- всупереч частини 8 статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі», у тендерній документації замовника (частина 5 Розділу III) встановлено вимогу про надання замовнику Договірної ціни у паперовому вигляді. При цьому, згідно з вимогами цього ж розділу тендерної документації розрахунок ціни тендерної пропозиції (договірна ціна) повинен бути виконаний також додатково в електронному вигляді на портативному носії інформації, водночас тендерною документацією замовника не встановлено вимоги щодо надання вищевказаних розрахунків та документів учасниками у складі тендерної пропозиції;
- тендерною документацією замовника не визначено відповідальності переможця торгів та можливості відхилення його пропозиції чи не укладання з ним договору, у разі ненадання таким переможцем або надання не в повному обсязі чи обрахованих з недотриманням вимог тендерної документації вищевказаних розрахунків, чим не дотримано принципів здійснення закупівель, визначених у статті 5 Закону, зокрема, принципу відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель, об`єктивного, а також неупередженого визначення переможця процедури закупівлі та забезпечення замовниками вільного доступу усіх учасників до інформації про закупівлю;
- замовником у пункті 5 Розділу 3 тендерної документації відповідно до статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено до учасників такий кваліфікаційний критерій як наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, а саме: перелік та кількість техніки та обладнання, необхідних для виконання робіт (надання послуг), зокрема наявність асфальтобетонного (их) заводу (ів).
Так, учасником ТОВ «ПБС» у складі своєї пропозиції надано довідку про наявність асфальтобетонного заводу згідно з Додатком № 5 до тендерної документації, в якій зазначено право користування - залучено на умовах договору поставки від 28.03.2018 №01-03/08 з ТОВ «Віта Констракшн», яким учасник гарантує безперебійне постачання асфальтобетону і ЩМАС в потрібній кількості у відповідності до договору поставки від 28.03.2018 №01-03/08ю. Також надано картку обліку основних засобів власника асфальтобетонного заводу (інвентарна картка за типовою формою №03-6), в якій власником зазначено ТОВ «Західдорінвест», а не ТОВ «Віта Констракшн», з яким укладено договір поставки. При цьому, жодних документів, які б засвідчували господарські операції між ТОВ «Віта Констракшн» та ТОВ «Західдорінвест» (договір оренди, лізингу, надання послуг та ін.) в пропозиції не надано, що свідчить про не підтвердження кваліфікаційного критерію наявності в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, встановлених статтею 16 Закону.
Відтак, висновком про результати моніторингу закупівлі зафіксовано невідповідність тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» у вигляді порушення частини 8 статті 12 та пункту 1 частини 1 статті 31 Закону.
Зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, шляхом недопущення таких порушень в подальшому, розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
У межах встановленого строку, позивачем подано заперечення на Висновок, оприлюднене в електронній системі 22.12.2020 (том І, а.с.21-24), в якому позивач висловив свої доводи та аргументи щодо необґрунтованості оскарженого висновку, вказав на те, що замовником не допущено жодних порушень законодавства при проведенні процедури закупівлі.
Не погодившись з оскарженим Висновком, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи оцінку правовідносинам, що склалися між сторонами, суд виходить з таких підстав та мотивів.
У відповідності до вимог пункту 3 частини 1 статті 244 КАС України, визначаючи яку правову норму слід застосувати до спірних правовідносин суд при вирішенні даної справи керується нормами Законів та підзаконних нормативно-правових актів в тій редакції, яка чинна на момент виникнення чи дії конкретної події, обставини і врегулювання відповідних відносин.
Згідно із положеннями частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26.01.1993 року №2939-XII "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (далі - Закон №2939-XII).
Згідно зі статтею 1 цього Закону №2939-XII, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Відповідно до статті 5 Закону №2939-XII, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 року №922-VIII, у редакції, чинній на день винесення спірного Висновку (надалі, також - Закон №922- VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Статтею 1 Закону №922-VIII визначено поняття, які застосовуються для цілей зазначеного закону, зокрема: моніторинг процедури закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель; тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Статтею 8 Закону №922-VIII визначений порядок здійснення моніторингу публічних закупівель.
Так, згідно з частиною 1 статті 8 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи. Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону. Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Відповідно до частини 2 цієї ж статті Закону, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону. Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно з вимогами частин 6, 7 статті 8 Закону №922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються, серед іншого, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно із частиною 10 статті 8 Закону №922-VIII, у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Так, форму висновку про результати моніторингу закупівлі визначено Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженим наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 №86 (надалі, також Порядок № 86).
Пунктом 1 Розділу ІІІ Порядку № 86 "Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку" встановлено, що у пункті 1 зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу закупівлі відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі"; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу закупівлі; 3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).
У пункті 2 робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.
У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Отже, з аналізу наведених норм судом встановлено, що висновок, складений за наслідками моніторингу закупівель є ненормативним індивідуально-правовим актом, оскільки його виконання має безпосередній вплив на права і обов`язки позивача, а також права та обов`язки переможця конкурсу у сфері публічних закупівель. Можливість оскарження такого висновку у судовому порядку прямо передбачена Законом України "Про публічні закупівлі".
Відповідно до пунктів 3, 4, 5 Розділу І Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552, висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.
Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.
Відповідно до абзацу 2 частини 2 статті 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги», органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, державні реєстратори, нотаріуси та інші суб`єкти, уповноважені державою на здійснення функцій державного реєстратора, для засвідчення чинності відкритого ключа використовують лише кваліфікований сертифікат відкритого ключа, а для реалізації повноважень, спрямованих на набуття, зміну чи припинення прав та/або обов`язків фізичної або юридичної особи відповідно до закону, застосовують виключно засоби кваліфікованого електронного підпису чи печатки, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання.
Враховуючи висновок суду про те, що оскаржений позивачем Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-06-25-008235-а від 15.12.2020 є ненормативним індивідуально-правовим актом та має безпосередній вплив на права і обов`язки позивача, а також права та обов`язки переможця конкурсу у сфері публічних закупівель, в силу приписів абзацу 2 частини 2 статті 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги», такий документ підлягає засвідченню за допомогою захищеного кваліфікованого електронного підпису. Натомість, з наявних в матеріалах справи протоколів створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису, тип носія особистого ключа підписанта ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Західного офісу Держаудитслужби є незахищеним (том І, а.с.217-219). Вказані обставини безумовно свідчать про недотримання відповідачем вимог Закону України «Про електронні довірчі послуги», доводи представника Західного офісу Держаудитслужби у відзиві на позов цього не спростовують, зважаючи на їх невідповідність вищенаведеним правовим нормам.
Надаючи оцінку встановленим у оскарженому Висновку порушенням позивачем вимог Закону України «Про публічні закупівлі», суд виходить з таких підстав та мотивів.
Частиною 8 статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.
Так, за наслідком проведення моніторингу відповідачем встановлено, що в порушення частини 8 статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі», у тендерній документації позивача (частина 5 розділу III) встановлено вимогу про надання замовнику Договірної ціни у паперовому вигляді. При цьому, згідно з вимогами цього ж розділу тендерної документації розрахунок ціни тендерної пропозиції (Договірної ціни) повинен бути виконаний також додатково в електронному вигляді на портативному носії інформації. До договірної ціни надається супровідний лист на фірмовому бланку (у разі наявності) із вихідними реквізитами (дата, номер) та повною назвою предмета закупівлі.
Відповідно до підпункту 3.15 пункту 3 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва», договірна ціна це кошторис, яким визначається вартість робіт, узгоджена сторонами (замовником та підрядником) та обумовлена в договорі підряду.
Частиною 5 розділу ІІІ тендерної документації передбачено, що договірна ціна - це ціна за результатами аукціону.
Водночас, пунктом 6.2.4 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 визначено, що ціна пропозиції переможця торгів є договірною ціною на об`єкт будівництва, яка формується генпідрядником із залученням субпідрядних організацій та погоджується із замовником.
Таким чином, договірна ціна при закупівлі робіт погоджується сторонами саме під час укладання договору, тобто уже з переможцем тендеру, за результатами аукціону, а тому і вимога щодо подання інформації в паперовому вигляді стосується лише переможця процедури закупівлі.
Статтею 22 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено перелік інформації, яку повинна містити тендерна документація. Зокрема, частиною другою цієї статті встановлено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Отже, встановлена частиною 8 статті 12 Закону вимога про заборону вимагати від учасника, під час проведення процедури закупівлі в електронному вигляді, подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі стосується виключно проведення процедури закупівлі та її учасників. Натомість, включена до тендерної документації вимога позивача про необхідність надання замовнику Договірної ціни у паперовому вигляді, враховуючи тлумачення поняття «договірна ціна», стосується переможця тендеру, та процедури укладення договору уже за наслідком проведеної процедури закупівлі.
Вказане підтверджується із встановленим у частині 5 розділу III тендерної документації обов`язком переможця торгів у строк, що не перевищує двох робочих днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, надати замовнику договірну ціну і всі розрахунки, що засвідчують її достовірність в паперовому вигляді.
Відтак, суд зазначає, що в силу приписів статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», позивач не позбавлений можливості встановлювати додаткові вимоги для переможця торгів, які він вважає за необхідне включити до тендерної документації. При цьому, на переконання суду, включаючи таку вимогу до тендерної документації вимоги частини 8 статті 12 Закону позивачем не порушено, оскільки така передбачає виключення для покладення обов`язку додатково подати замовнику інформацію у паперовому вигляді лише стосовно учасників процедури закупівлі, а не переможця, з яким замовник уже має намір укласти договір.
Ознайомившись зі змістом частини 5 розділу ІІІ тендерної документації, суд також дійшов висновку про безпідставність доводів відповідача про те, що тендерною документацією не визначено відповідальності переможця торгів та можливості відхилення його пропозиції чи не укладення з ним договору, у разі ненадання таким переможцем або надання не в повному обсязі чи обрахованих з недотриманням вимог тендерної документації розрахунків договірної ціни.
Такий висновок суду зумовлений встановленими САД в Івано-Франківській області вимогами у тендерній документації щодо погодження договірної ціни, оскільки позивачем передбачено, що у разі неузгодження договірної ціни замовником та переможцем торгів, договір вважатиметься неукладеним з вини переможця. Водночас, вказаним пунктом розділу ІІІ встановлено, що замовник залишає за собою право повернути договірну ціну на доопрацювання не пізніше кінцевої дати укладання договору про закупівлю; остаточний варіант договірної ціни має бути наданий на узгодження замовником не пізніше кінцевої дати укладання договору про закупівлю.
Недотримання переможцем тендеру зазначених вимог зумовлює обґрунтоване відхилення позивачем тендерної пропозиції переможця на підставі пункту 3 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», згідно зі змістом якої, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо переможець процедури закупівлі відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю.
Стосовно невідповідності переможця торгів встановленому у тендерній документації такому кваліфікаційному критерію як наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, а саме кількості техніки та обладнання, необхідних для виконання робіт (надання послуг), зокрема наявності асфальтобетонного (их) заводу (ів), або уразі відсотності таких на праві власності - орендованого(них) (лізинг) асфальтобетонного(их) заводу(ів), суд зазначає таке.
Стверджуючи про невідповідність ТОВ «ПБС» такому кваліфікаційному критерію, відповідач вказує на відсутність документів, які б засвідчували господарські операції між ТОВ «Віта Констракшн», з яким переможцем укладено договір поставки асфальтобетону та ТОВ «Західдорінвест» - власником асфальтобетонного заводу (договір оренди, лізингу, надання послуг та ін.)
Суд із такими висновками Західного офісу Держаудитслужби також не погоджується і зазначає наступне.
Частиною 5 розділу ІІІ «Кваліфікаційні критерії до учасників відповідно статті 16 та вимоги, встановлені статтею 17 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерної документації передбачено, що учасник зобов`язаний у складі тендерної пропозиції надати довідку згідно форми Додатку № 5 до цієї тендерної документації.
На підтвердження інформації, викладеної в довідці згідно форми Додатку № 5 до цієї тендерної документації, учасник надає договір (договір поставки асфальтобетону та/або ЩМАС та/або договір надання послуг з виготовлення асфальтобетону та/або ЩМАС тощо), чинний протягом всього строку виконання робіт (надання послуг), що є предметом закупівлі (в договорі або в додатках до нього має бути обов`язково зазначено марка, тип, кількість та обсяги поставки/відвантаження асфальтобетону та/або ЩМАС); гарантійний лист від Виробника (Постачальника) асфальтобетону та/або ЩМАС адресований учаснику про безперебійне постачання учаснику асфальтобетону та/або ЩМАС із зазначенням кожної марки, типу, кількості та щомісячних обсягів поставки/відвантаження протягом всього строку виконання робіт (надання послуг) (в гарантійному листі також обов`язково зазначається номер та дата договору, номер закупівлі). Учасник додатково у складі своєї тендерної пропозиції надає картку(ки) обліку основних засобів власника асфальтобетонного(их) заводу(ів) (інвентарна(ні) картка(ки) за типовою формою №03-6), що містить усі необхідні записи відповідно до форми, що затверджена чинним законодавством України. Асфальтобетонний(ні) завод(и) (виробництво) повинен бути атестований на виготовлення асфальтобетонних сумішей та щебенево-мастикових асфальтобетонних сумішей відповідно ДСТУ Б В.2.7-119 та ДСТУ Б В.2.7-127:2015, про що учасником додатково надаються підтверджуючі документи (атестат виробництва та договір на проведення атестації з усіма додатками, які є невід`ємною частиною договору).
В оскарженому Висновку відповідачем зазначено, що учасником ТОВ «ПБС» у складі своєї пропозиції надано довідку про наявність асфальтобетонного заводу згідно з Додатком № 5 до тендерної документації, в якій зазначено право користування - залучено на умовах договору поставки від 28.03.2018 №01-03/08, договір поставки від 28.03.2018 №01-03/08 з ТОВ «Віта Констракшн», атестат виробництва, виданий 04 травня 2020 року ТОВ «Віта Констракшн», гарантійний лист ТОВ «Віта Констракшн» від 20.07.2020 №20-07-78-ю, яким гарантує безперебійне постачання асфальтобетону і ЩМАС в потрібній кількості у відповідності до договору поставки від 28.03.2018 №01-03/08ю. Також надано картку обліку основних засобів власника асфальтобетонного заводу (інвентарна картка за типовою формою №03-6), в якій власником зазначено ТОВ «Західдорінвест», а не ТОВ «Віта Констракшн», з яким укладено договір поставки.
Статтею 22 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено перелік відомостей, які повинні бути зазначені в тендерній документації. Пунктом 2 частини 2 цієї статті передбачено, що у тендерній документації зазначаються один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 Закону підстави, встановлені статтею 17 Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством.
Згідно зі статтею 16 цього ж Закону, замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід, 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.
Якщо для закупівлі робіт або послуг замовник встановлює кваліфікаційний критерій такий як наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій та/або наявність працівників, які мають необхідні знання та досвід, учасник може для підтвердження своєї відповідності такому критерію залучити потужності інших суб`єктів господарювання як субпідрядників/співвиконавців.
Умовами тендерної документації чітко передбачено спосіб підтвердження та перелік документів, які повинні бути надані учасником на підтвердження кваліфікаційного критерію. Зокрема, щодо підтвердження наявності асфальтобетонного заводу, учаснику, в залежності від способу володіння/залучення асфальтобетонного заводу (власний, договір оренди, лізингу або в інший спосіб, визначений законодавством України або залучення на умовах договору поставки, послуг тощо) необхідно надати відповідне документальне підтвердження.
Стверджуючи про невідповідність переможця тендеру встановленому у тендерній документації критерію відповідач не спростовує достовірність та достатність поданих ТОВ «ПБС» документів для підтвердження можливості забезпечення переможцем безперебійного постачання асфальтобетону.
При цьому, відповідач не врахував, що ні тендерною документацію ні Законом України «Про публічні закупівлі» не передбачено надання учасником закупівлі будь-яких документів, які б засвідчували господарські операції між постачальником асфальтобетону та власником асфальтобетонного заводу, при залученні учасником асфальтобетонного заводу за договорами поставки.
Надання учасником усіх визначених тендерною документацією документів не може ставити під сумнів можливість виконання учасником (як підрядником) своїх обов`язків згідно із умовами тендерної документації.
Разом з цим, суд погоджується і з твердженнями позивача щодо необґрунтованості вимог відповідача, викладених у оскарженому висновку, зважаючи на такі обставини.
Так, у Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-06-25-008235-а від 15.12.2020 відповідач зобов`язує позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Однак, відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.
Суд зауважує, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.
Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії. Суд зазначає, що зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить як про встановлення цього порушення, так і про визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.
Відтак такий висновок є неконкретизованим, не містить чітких вимог або рекомендацій щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень.
Що ж до вимоги відповідача про вжиття позивачем заходів щодо розірвання договору відповідно до законодавства, суд зазначає наступне.
За приписами частини 1 статті 17 Закону №922-VIII замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо:
1) він має незаперечні докази того, що учасник пропонує, дає або погоджується дати прямо чи опосередковано будь-якій посадовій особі замовника, іншого державного органу винагороду в будь-якій формі (пропозиція щодо найму на роботу, цінна річ, послуга тощо) з метою вплинути на прийняття рішення щодо визначення переможця процедури закупівлі або застосування замовником певної процедури закупівлі;
2) відомості про юридичну особу, яка є учасником, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;
3) службову (посадову) особу учасника, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення;
4) суб`єкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції", у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів торгів (тендерів);
5) фізична особа, яка є учасником, була засуджена за злочин, учинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;
6) службова (посадова) особа учасника, яка підписала тендерну пропозицію, була засуджена за злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;
7) тендерна пропозиція подана учасником процедури закупівлі, який є пов`язаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з членом (членами) тендерного комітету, уповноваженою особою (особами) замовника;
8) учасник визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура;
9) у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань";
10) юридична особа, яка є учасником, не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень;
11) учасник процедури закупівлі є особою, до якої застосовано санкцію у виді заборони на здійснення у неї публічних закупівель товарів, робіт і послуг згідно із Законом України "Про санкції";
12) службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми;
13) учасник процедури закупівлі має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім випадку, якщо такий учасник здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника.
Відповідно до статті 31 Закону №922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо: Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону; не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства; зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції; не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей; не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону; визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону;
тендерна пропозиція учасника: не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації; викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією; є такою, строк дії якої закінчився;
переможець процедури закупівлі: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону; не надав копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) відповідно до частини другої статті 41 цього Закону; не надав забезпечення виконання договору про закупівлю, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.
Згідно тверджень позивача, які жодним чином не спростовані відповідачем, станом на дату звернення САД в Івано-Франківській області до суду, обсяги послуг за договором №72 від 21.09.2020, укладеним за результатами проведеної процедури закупівлі між позивачем та ТОВ «ПБС», уже виконано на суму 264 519 213,00 грн.
Надаючи оцінку обґрунтованості оскарженого висновку, суд враховує, що захід реагування у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір, що на теперішній час виконується, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням.
Однак, встановлені відповідачем порушення, які спростовано встановленими судом фактичними обставинами, носять виключно формальний характер, оскільки не пов`язані із неможливістю забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.
Суд зазначає, що втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим виключно у разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів).
Однак, у висновку про результати моніторингу закупівлі не йдеться про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою відповідача про розірвання укладеного за результатами проведеного тендеру договору.
При вирішенні даного спору суд також враховує необхідність чіткого дотримання учасниками торгів вимог, визначених у тендерній документації, а також необхідності підтверджувати відповідність учасника кваліфікаційним вимогам саме тими документами, які визначені у такій документації.
В той же час, відповідні протиправні дії замовника неодмінно повинні утворювати порушення одного з основних принципів здійснення державних закупівель, визначеного статтею 5 Закону №922-VIII, а саме - недискримінація учасників.
Натомість, відповідачем не долучено до матеріалів справи жодних доказів того, що позивач будь-яким чином поставив учасників закупівлі у дискримінаційне становище.
Варто зазначити, що ні Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», ні іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів.
Крім того, відповідно до статті 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.
Конституційний Суд України у рішенні від 25.01.2012 №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення.
На думку суду, у даному випадку відповідачем не проаналізовано наслідків стверджуваних ним порушень в кореспонденції із результатами закупівлі.
Критерій «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе «індивідуальний і надмірний тягар». При цьому, з питань оцінки «пропорційності» ЄСПЛ, як і з питань наявності «суспільного», «публічного» інтересу, визнає за державою досить широку «сферу розсуду», за винятком випадків, коли такий «розсуд» не ґрунтується на розумних підставах.
Отже, з огляду на практику ЄСПЛ оскаржуваний висновок не відповідає критерію «пропорційності», оскільки вимога розірвати договір, який виконується сторонами, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.
На підставі викладеного, суд дійшов до висновку про те, що вимога Західного офісу Держаудитслужби про зобов`язання позивача вжити заходів щодо розірвання укладеного за результатами проведеного тендеру договору з формальних причин не спрямована на досягнення легітимної мети та не є співмірною з нею, оскільки суть «виявлених порушень», з огляду також на їх спростування в процесі судового розгляду справи, жодним чином не призводить до порушення бюджетних інтересів.
Таким чином, враховуючи встановлені судом обставини, виходячи з системного аналізу норм чинного законодавства, суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання протиправним та скасування висновку Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-06-25-008235-а від 15.12.2020.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат суд зазначає, що здійснюючи процедуру тендерної закупівлі та оскаржуючи Висновок про результати моніторингу Служба автомобільних доріг в Івано-Франківській області реалізувала надані їй владно-управлінській функції. Згідно із приписами частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз. Отже, враховуючи те, що позивачем у справі підтверджено тільки сплату судового збору, судові витрати не підлягають розподілу.
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статями 241-246, 255, 262, 295, підпунктом 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України, суд
УХВАЛИВ:
Позов задовольнити повністю.
Визнати протиправним і скасувати Висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2020-06-25-008235-а №469 від 15.12.2020 Західного офісу Держаудитсдужби.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Івано-Франківський окружний адміністративний суд.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач Служба автомобільних доріг в Івано-Франківській області, адреса: вул. Є. Петрушевича, буд. 1, м. Івано-Франківськ, 76018, ;

відповідач Західний офіс Держаудитслужби, адреса: вул. Костюшка, буд. 8, м. Львів, 79000, .

Суддя /підпис/ Тимощук О.Л.