Справа № 420/6499/20
Суддя: Єфіменко К.С.
Дата ухвалення: 2021-03-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/6499/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Єфіменка К.С., розглянувши в письмовому провадженні у порядку загального позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул.Федора Ернста,3, м.Київ, 03048) про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

З позовом до суду звернувся ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, в якому просить:

визнати протиправним та скасувати п.1 Наказу Департаменту патрульної поліції № 292 від 27.07.2020 року «Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарного стягнення» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора взводу №1 роти №6 батальйону №2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції сержанта поліції ОСОБА_1 та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідальність;

стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 розмір сплаченого судового збору в сумі 840 грн. 80 коп.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що позивач проходить службу в органах національної поліції на посаді інспектора взводу №1 роти №6 батальйону №2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції.

Відповідно до Наказу Департаменту патрульної поліції №292 від 27.05.2020 року за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог ч.2 ст. 19 Конституції України, п, 1,2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію», п.1,2,8 ч.3 ст. 1 Дисциплінарного статуту НПУ, абзаців 1,2 п.1 розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 року №1179, п.5 розділу 2 та п.2 розділу 7 Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18.12.2018 року №1026, пп.1 п.6 та пп. 6 п.10 розділу 1 Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю, п.1.2 розділу 1 та п.1. 10. 13 розділу 3 посадової інструкції інспектора УПП в Одеській області ДПП, затвердженої Наказом ДПП від 13.11.2018 року №5112, п.2.1 розділу 2 та абзаців 1-3 розділу 5 Інструкції з організації охорони та пропускного режиму на об`єктах УПП в Одеській області ДПП від 03.12.2019 року, на підставі л.4 ч.3 ст. 13 Дисциплінарного статуту позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідальність. Позивач вважає даний наказ протиправним та таким, що підлягає скасування з огляду на, що його прийнято протиправно та без з`ясування наявності у діях позивача ознак дисциплінарного проступку.

Ухвалою суду від 22 липня 2020 року відкрити провадження у справі, призначено підготовче засідання по вказаній справі на « 18» серпня 2020 року.

Ухвалою суду від 14 вересня 2020 року зупинено провадження по справі №420/6499/20 до завершення обмежувальних протиепідемічних заходів.

Ухвалою суду від 29 вересня 2020 року закрито підготовче провадження у справі. Призначено адміністративну справу до судового розгляду на « 22» жовтня 2020 року.

Ухвалою суду від 16 грудня 2020 року зупинено провадження по справі №420/6499/20 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення, до завершення обмежувальних протиепідемічних заходів.

В судовому засіданні і у справі №420/6499/20 призначеному на 22 лютого 2021 року керуючись п.9 ст. 205 КАС України було прийнято рішення продовжити розгляд справи у письмовому провадженні, рішення по справі буде прийнято 10 березня 2021 року.

19.08.2020р. від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач позовні вимоги не визнає та просить в їх задоволенні відмовити, оскільки дисциплінарною комісією встановлено, що у діях Сержанта поліції ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, що виразилося в порушенні ним службової дисципліни, а саме: грубого ігнорування вимог Дисциплінарного статуту, Закону України «Про Національну поліцію», Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026, Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, Інструкції з організації охорони та пропускного режиму на об`єктах УПП в Одеській області ДПП, затвердженої дорученням начальника УПП в Одеській області ДПП від 03.12.2019 № ВН 22224/41/13/06/01-2019 та Посадової інструкції поліцейської управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.11.2018 № 5112. У зв`язку з чим прийнято оспорюваний наказ.

Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд зазначає наступне.

01.03.2020р. інспектором взводу № 1 роти № 4 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП подано рапорт на ім`я начальника управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції капітану поліції ОСОБА_2 за реєстр. №ВН4490/41/13/03-2020 в якому зазначено що 10.03.2020 було виявлено сержанта поліції ОСОБА_1 та старшого сержанта поліції ОСОБА_3 , які відповідно до дислокації сил та засобів батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП від 09.03.2020 несли службу з охорони адміністративної будівлі УПП в Одеській області ДГІП. однак останні під час несення служби спали у приміщенні пропускного пункту в`їзду виїзду до адміністративної будівлі. Дана подія була зафіксована на особистий мобільний телефон працівників моніторингової групи УПГІ в Одеській області ДПП.

01.04.2020р. Департаментом патрульної поліції прийнято наказ № 615 про призначення службового розслідування та утворено дисциплінарну комісію.

18.05.2020р. начальником Департаменту патрульної поліції полковником ОСОБА_4 затверджено висновок службового розслідування щодо встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу №1 роти №6 батальйону №2 полку управління патрульної поліції сержантом поліції ОСОБА_1 та поліцейським взводу №2 роти №6 батальйону №2 полку УПП в Одеській області ДПП старшим сержантом поліції ОСОБА_3 , що виразилась у можливому неналежному виконанні своїх службових обовязків в ніч на 10.03.2020р.

Відповідно до зазначеного висновку встановлено, що 10.03.2020 року під час несення служби по охороні адміністративної будівлі УПП в Одеській області ДПП за адресою: м.Одеса, вул.Ак.Корольова,5, на пропускному пункті в`їзду-виїзду транспортних засобів, спали двоє працівників полку УПП в Одеській області ДПП, а саме старший сержант поліції ОСОБА_3 , та позивач, що підтверджується відеозаписом, зробленим працівником моніторінгової групи на свій особистий телефон та поясненнями працівників моніторінгової групи ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , чим порушили посадові обов`язки.

Заступаючи на службу в нічну зміну з 09 на 10 березня 2020 року, позивач не отримав портативний відеореєстратор, чим порушив вимоги Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18,12.2018 року №1026.

Крім того, заступаючи на зміну позивач отримав вогнепальну зброю. З огляду на те, що позивав заснув на службі, то втратив пильність, тим самим фактично залишивши видану зброю без нагляду, що могло б призвести до більш тяжких наслідків: заволодіння зброєю іншими особами, що є груби порушенням пп.6 п. 10 розділу 1 Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю №70.

Окрім цього, позивач внаслідок того, що заснув, фактично самоусунувся від виконання своїх службових обов`язків, пов`язаних із недопущенням проникнення на територію управління сторонніх осіб, чим порушив Інструкцію з організації охорони та пропускного режиму на об`єктах УПП в Одеській області ДПП.

На підставі вказаного висновку 27.05.2020р. Департаментом патрульної поліції національної поліції України прийнято наказ №292, яким за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог ч.2 ст. 19 Конституції України, п, 1,2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію», п.1,2,8 ч.3 ст. 1 Дисциплінарного статуту НПУ, абзаців 1,2 п.1 розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 року №1179, п.5 розділу 2 та п.2 розділу 7 Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18.12.2018 року №1026, пп.1 п.6 та пп. 6 п.10 розділу 1 Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю, п.1.2 розділу 1 та п.1. 10. 13 розділу 3 посадової інструкції інспектора УПП в Одеській області ДПП, затвердженої Наказом ДПП від 13.11.2018 року №5112, п.2.1 розділу 2 та абзаців 1-3 розділу 5 Інструкції з організації охорони та пропускного режиму на об`єктах УПП в Одеській області ДПП від 03.12.2019 року, на підставі л.4 ч.3 ст. 13 Дисциплінарного статуту позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідальність.

Не погоджуючись з даним наказом позивач звернувся до суду.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» №580-VIII від 02.07.2015 року (далі - Закон №580-VIII).

Відповідно до статті 17 Закону №580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У пунктах 1, 2, 6 частини 1 статті 18 Закону №580-VIII визначено основні обов`язки поліцейського. Зокрема, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ст.19 Закону №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України № 2337-VIII від 15 березня 2018 року (далі Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Суд наголошує, що відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту, поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Відповідно до статті 22 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07 листопада 2018 року, затверджений Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування (далі - Порядок).

Частиною ІІ Порядку передбачено, що службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку.

Також, службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.

Зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України №1179 від 09.11.2016 року, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 року за № 1576/29706 (далі Правила), під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.

Окрім того, у силу положень ч.1 ст. 64 Закону «Про Національну поліцію», особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Аналіз тексту Присяги поліцейського є підставою для висновку, що в основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово дисциплінарні норми поведінки. Працівник поліції покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх невиконання.

Судом встановлено, що підставою для видання спірного наказу є висновок службового розслідування, відповідно до якого встановлено порушення вимог ч.2 ст. 19 Конституції України, п, 1,2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію», п.1,2,8 ч.3 ст. 1 Дисциплінарного статуту НПУ, абзаців 1,2 п.1 розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 року №1179, п.5 розділу 2 та п.2 розділу 7 Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18.12.2018 року №1026, пп.1 п.6 та пп. 6 п.10 розділу 1 Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю, п.1.2 розділу 1 та п.1. 10. 13 розділу 3 посадової інструкції інспектора УПП в Одеській області ДПП, затвердженої Наказом ДПП від 13.11.2018 року №5112, п.2.1 розділу 2 та абзаців 1-3 розділу 5 Інструкції з організації охорони та пропускного режиму на об`єктах УПП в Одеській області ДПП від 03.12.2019 року, на підставі л.4 ч.3 ст. 13 Дисциплінарного статуту.

Під час службового розслідування було досліджено відеозапис, який проводився 10.03.2020 року працівниками моніторингової групи. З вказаного відеоролика зрозуміло, що під час несення служби по охороні адміністративної будівлі УПП в Одеській області ДПП на пропускному пункті старший сержант поліції ОСОБА_3 спить, сидячі в кріслі, втративши при цьому пильність та не реагує на зовнішні фактори. Надалі працівник моніторингової групи стукає у вікно, однак останній не реагує на звук, тоді він стукає сильніше і ОСОБА_3 просинається та відкриває ворота. На питання «Чего вы спите?», останній повідомляє: «чуть-чуть приуснули».

Вищенаведені обставини підтвердили співробітники моніторингової групи ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .. Проте їх пояснення спростовуються цим же відеозаписом, з перегляду якого очевидно, що на ньому зафіксовано лише одного співробітника поліції, яким виявився ОСОБА_3 , що він сам і підтвердив в поясненнях.

Слід зазначити, що сержант поліції ОСОБА_1 своїми поясненнями, наданими в ході службового розслідування, вказав, що не спав під час несення служби в ніч на 10.03.2020р., а також не впізнав на продемонстрованому йому відеозапису за зазначеними подіями від 10.03.2020 старшого сержанта поліції ОСОБА_3 , зазначивши, що не встановлено коли зроблено відповідний запис.

Позивач наполягає, що він не спав під час несення служби на пропускному пункті адміністративної будівлі УПП, а весь час забезпечував заходи безпеки, отриману зброю без нагляду не залишав.

Щодо не отримання відеореєстратора. Суд зазначає, що даний факт не був підставою для призначення службового розслідування, а тому в даному службовому розслідуванні не мав досліджуватися.

Належних та допустимих доказів порушення ОСОБА_1 Конституції України, ЗУ «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту НПУ, Правил етичної поведінки поліцейських, Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису, Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю, посадової інструкції інспектора УПП в Одеській області ДПП, Інструкції з організації охорони та пропускного режиму на об`єктах УПП в Одеській області ДПП до суду не надано.

Крім того, в якості спричинення негативних наслідків у висновку службового розслідування зазначено, що в наслідок втрати пильності позивачем (під час сну), він залишив зброю без нагляду, що могло б призвести до більш тяжких наслідків: заволодіння зброєю іншими особами, тощо; нехтував заходами безпеки під час несення служби на контрольно-пропускному пункті та непрофесійно виконував свої службові обов`язки, що могло призвести до тяжких наслідків. Суд вважає дані твердження - припущеннями, відповідач припускає вірогідність настання негативних наслідків. В межах службового розслідування необхідно встановити вид та розмір вже заподіяної шкоди, тобто фактично спричиненої.

В порушення ст.4 параграфа V Порядку №893 матеріалами службового розслідування не встановлено які шкідливі наслідки (вид та розмір завданої шкоди) настали внаслідок дій, зазначених відповідачем як дисциплінарний проступок.

Відповідальність же особи наступає виключно за вчинення протиправного діяння, для чого необхідно встановити в чому полягали саме незаконні дії особи, до яких негативних наслідків це призвело, встановити причинний зв`язок між такими негативними наслідками та протиправними діями особи. Позивач наполягає, що відповідно до своїх службових обов`язків, на підставі чинного законодавства України він сумлінно несе службу в поліції.

Відповідно п.12 ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє. Проте позивач діючих дисциплінарних стягнень не має. Таким чином відповідачем не дотримано градації застосування дисциплінарного стягнення - від легкого до найсуворішого.

Надаючи оцінку доводам позивача про те, що накладаючи на позивача дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, відповідач не використав весь перелік можливих (менш) суворих дисциплінарних стягнень, суд зазначає, що нормами Дисциплінарного статуту Національної поліції України не передбачено обов`язку перед застосуванням більш суворого дисциплінарного стягнення накладати менш суворе.

Право вибору виду дисциплінарного стягнення відповідно до норм Дисциплінарного статуту належить особі, яка проводить службове розслідування, з урахуванням характеру проступку, обставин, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського та його ставлення до служби.

Суд вважає, що накладене на позивача дисциплінарне стягнення є не співмірним вчиненому дисциплінарному проступку, який привів до порушення вимог ч.2 ст. 19 Конституції України, п, 1,2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію», п.1,2,8 ч.3 ст. 1 Дисциплінарного статуту НПУ, абзаців 1,2 п.1 розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 року №1179, п.5 розділу 2 та п.2 розділу 7 Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18.12.2018 року №1026, пп.1 п.6 та пп. 6 п.10 розділу 1 Інструкції із заходів безпеки при поводжені зі зброєю, п.1.2 розділу 1 та п.1. 10. 13 розділу 3 посадової інструкції інспектора УПП в Одеській області ДПП, затвердженої Наказом ДПП від 13.11.2018 року №5112, п.2.1 розділу 2 та абзаців 1-3 розділу 5 Інструкції з організації охорони та пропускного режиму на об`єктах УПП в Одеській області ДПП від 03.12.2019 року, на підставі л.4 ч.3 ст. 13 Дисциплінарного статуту.

Таким чином позовна вимога про визнання протиправним та скасувати п.1 Наказу Департаменту патрульної поліції № 292 від 27.07.2020 року «Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарного стягнення» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора взводу №1 роти №6 батальйону №2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції сержанта поліції ОСОБА_1 та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідальність підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до статті 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше, як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, у межах позовних вимог.

Згідно частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до вимог статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тобто, ці норми одночасно покладають обов`язок на сторін доводити суду обґрунтованість своїх тверджень або заперечень.

Належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження висновку службового розслідування Департаментом патрульної поліції, а ні під час проведення службового розслідування, а ні під час судового розгляду справи, ОСОБА_1 - не надано.

Відповідно до ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул.Федора Ернста,3, м.Київ, 03048, ) про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати п.1 Наказу Департаменту патрульної поліції № 292 від 27.07.2020 року «Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарного стягнення» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора взводу №1 роти №6 батальйону №2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції сержанта поліції ОСОБА_1 та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідальність.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції (вул.Федора Ернста,3, м.Київ, 03048, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) понесені судові витрати на сплату судового збору у розмірі 840 грн. 80 коп.

Рішення суду може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в місячний строк з дня отримання повного тексту судового рішення, в порядку п.15.5 Перехідних положень КАС України.

Суддя К.С. Єфіменко

.