Справа № 226/588/21
Суддя: Клепка Л. І.
Дата ухвалення: 2021-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 226/588/21
Провадження №2-а/226/7/2021
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 березня 2021 року суддя Димитровського міського суду Клепка Л.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського СРПП №3 Мирноградського відділення поліції Покровського відділу поліції ГУНП в Донецькій області Рябовола Сергія Валентиновича про визнання протиправними дій та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє його представник адвокат Крайній О.В., звернувся з адміністративним позовом до поліцейського СРПП №3 Мирноградського відділення поліції Покровського відділу поліції ГУНП в Донецькій області Рябовола Сергія Валентиновича про визнання протиправними дій та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

Вирішуючи питання відкриття провадження, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 4 КАС України 4 термін "суб`єкт владних повноважень" означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Статтею 222 КУпАП визначено перелік справ, які розглядають органи Національної поліції, до яких, зокрема, відносяться справи, передбачені ч.1 ст.121 КУпАП.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Відповідно до розділу другого Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ від 06.11.2015 №1376, складання протоколів про адміністративні правопорушення, протоколів про адміністративні затримання, протоколів про вилучення речей і документів, протоколів про огляд речей та особистий огляд, а також отримання пояснення від осіб, які притягаються до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків здійснюють уповноважені на те посадові особи органів поліції.

Отже, поліцейський СРПП Мирноградського ВП Покровського ВП ГУНП в Донецькій області Рябовол С.В. (правильна назва: відділення поліції №2 Покровського районного управління поліції (м.Мирноград) ГУНП в Донецькій області) при розгляді справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.121 КУпАП діяв від імені органів Національної поліції та не може виступати самостійним відповідачем у даній справі.

Таким чином, належним відповідачем в адміністративній справі щодо оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, повинен бути відповідний орган Національної поліції України.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд, виклавши свою позицію у постанові від 26 грудня 2019 року № 724/716/16-а.

Відповідно до ч. 3 ст.48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Так як позивач не завжди спроможний правильно визначити відповідача, під час розгляду справи він може заявити клопотання про заміну неналежного відповідача належним. Заміна відповідача може відбутися за клопотанням не лише позивача, а й будь-якої іншої особи, яка бере участь у справі, у тому числі й за клопотанням самого відповідача, або навіть за ініціативою суду.

Оскільки за правилами Кодексу адміністративного судочинства України розгляд позову про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення може бути призначено у спрощеному позовному провадженні, яке не передбачає підготовчого засідання, де без врахуванням думок сторін могло б бути вирішено питання заміни неналежного відповідача, суд вважає за можливе з метою оптимізації та всесторонності судового розгляду залишити позов без руху, запропонувавши позивачу визначитися с суб`єктним складом учасників та їх процесуальним статусом, здійснивши заміну неналежного відповідача або залучення до участі у справі другого відповідача, що сприятиме ефективності судового розгляду. При цьому позивачу слід врахувати положення ч.ч.1,4 ст.161 КАС України щодо обов`язку позивача додати до позовної заяви її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Крім цього, відповідно до ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак, позивачем до позовної заяви не додано документа, що підтверджує сплату судового збору чи документа, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві позивач посилається на те, що його звільнено від сплати судового збору у відповідності до ч.4 ст.288 КУпАП.

Згідно з ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

З 01 листопада 2011 року набрав чинності Закон України "Про судовий збір", яким регулюються питання розміру судового збору, порядку його сплати та звільнення від сплати, а не Кодексом України про адміністративні правопорушення.

З огляду на те, що відповідно до п.3 ч.1 ст. 288 КУпАП, розгляд справ про адміністративні правопорушення відбувається за правилами адміністративного судочинства, застосуванню підлягають приписи КАС України та Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до ст.ст. 3, 5 Закону України "Про судовий збір" серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 18 березня 2020 року у справі N 543/775/17, провадження N 11-1287апп18, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України "Про судовий збір", які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Таким чином, позивачем за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення має бути сплачено судовий збір.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання до суду позовної заяви про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, у розмірі, визначеному Законом України "Про судовий збір", а саме 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з 01.01.2021 року складає 454 грн. за наступними реквізитами: отримувач коштів: Донецьке ГУК/Мирноград, МТГ/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ): 37967785, банк отримувача: Казначейство України (ел.адм. подат), рахунок отримувача: UA0005690, код класифікації доходів бюджету: 22030101, надавши суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, зазначивши недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Крім цього, відповідно до ч.4 ст.161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

На підтвердження обставин, на яких грунтуються позовні вимоги, відповідачем надано копію оскаржуваної постанови, на якій є позначка про відповідність її оригіналу, проте вона є не читабельною. З огляду на це вказаний недолік підлягає виправленню, і позивач має надати суду оригінал постанови.

Також суд звертає увагу на необхідність правильності підтвердження повноважень представника позивача, які мають відповідати вимогам ч.4 ст.59 КАС України. В ордері адвоката Крайнього О.В. від 23.02.2021 зазначено, що він надає правову допомогу Ярмишу О.О. на підставі доручення №11/21 від 22.02.2021 у Красноармійському міськрайонному суді, копія доручення не додана. Тому і цей недолік підлягає виправленню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.161,169 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського СРПП №3 Мирноградського відділення поліції Покровського відділу поліції ГУНП в Донецькій області Рябовола Сергія Валентиновича про визнання протиправними дій та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених в ній недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду. В разі, якщо у вказаний в ухвалі строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Л.І.Клепка