Справа № 320/3251/20
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2021-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 березня 2021 року № 320/3251/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., розглянувши у м. Києві в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Державного вищого навчального закладу «Переяслав-Хмельницький державний педагогічний університет імені Григорія Сковороди» про застосування заходів реагування,

в с т а н о в и в:

ГУ ДСНС України у Київській області (далі позивач) звернулось до суду з позовом до Державного вищого навчального закладу «Переяслав-Хмельницький державний педагогічний університет імені Григорія Сковороди» (далі відповідач) з вимогою застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі гуртожитку №1 Державного вищого навчального закладу «Переяслав-Хмельницький державний педагогічний університет імені Григорія Сковороди» (), за адресою: Київська обл., м. Переяслав, вул. Сухомлинського, буд. 32, шляхом зобов`язання Державного вищого навчального закладу «Переяслав-Хмельницький державний педагогічний університет імені Григорія Сковороди» повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 17.02.2020 №47.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.04.2020 відкрито спрощене позовне провадження в даній адміністративній справі.

На обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що 17.02.2020 за результатами позапланової перевірки Державного вищого навчального закладу «Переяслав-Хмельницький державний педагогічний університет імені Григорія Сковороди», встановлено ряд порушень законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки. Представник позивача зазначає, що вказані обставини створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють та/або перебувають на об`єкті відповідача, а тому, наявна необхідність у застосуванні заходів реагування у виді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі гуртожитку №1 Державного вищого навчального закладу «Переяслав-Хмельницький державний педагогічний університет імені Григорія Сковороди».

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, згідно якого позов не визнано. Зазначив, що більшість порушень усунуто, а інші порушення знаходяться у стані усунення, про що подав до суду відповідні докази на підтвердження даного факту.

Представник позивача у судовому засіданні, призначеному на 08.10.2020 позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити, крім того заявив клопотання про розгляд справи у порядку письмового провадження.

Відповідач про час, дату та місце проведення судового засідання належним чином повідомлений, явку свого уповноваженого представника не забезпечив, про причини неявки суд не повідомив.

Протокольною ухвалою від 08.10.2020 керуючись ч. 3 ст. 194 та ч. 9 ст. 205 КАС України, суд вирішив подальший розгляд справи проводити у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку, що адміністративний позов слід задовольнити, виходячи з наступного.

Державний вищий навчальний заклад «Переяслав-Хмельницький державний педагогічний університет імені Григорія Сковороди», ідентифікаційний код 04543387, місцезнаходження: 08400, Київська обл., м. Переяслав, вул. Сухомлинського, буд. 30 зареєстрований як юридична особа 22.03.1995.

Державний вищий навчальний заклад «Переяслав-Хмельницький державний педагогічний університет імені Григорія Сковороди» є балансоутримувачем по таких будівлях:

1. Навчальний корпус №1 і №2 (вул. Сухомлинського, буд. 30);

2. Гуртожиток №1 (вул. Сухомлинського, буд. 32);

3. Гуртожиток №2 ( вул. Сухомлинського, буд. 34);

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання доручення Прем`єр-міністра України від 11.12.2019 №44205/1/1-19 та протокольного рішення засідання Кабінету Міністрів України від 06.12.2019 (витяг з протоколу №23), наказу Головного управління ДСНС України у Київській області від 31.01.2020 №121 Про проведення позапланових перевірок, здійснено позапланову перевірку щодо додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Державного вищого навчального закладу «Переяслав-Хмельницький державний педагогічний університет імені Григорія Сковороди», за адресою: Київська обл., м. Переяслав, вул. Сухомлинського, буд. 30, про що зазначається в рапорті начальника Переяславського РС ГУ ДСНС України у Київській області С. Лисенка.

31.01.2020 видане посвідчення №1096 на проведення позапланової перевірки щодо додержання та виконання вимог у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки Державного вищого навчального закладу «Переяслав-Хмельницький державний педагогічний університет імені Григорія Сковороди», головним інспектором Переяславського РС ГУ ДСНС України у Київській області майором служби цивільного захисту Коцур В.П.

За результатами позапланової перевірки складено акт №47 від 17.02.2020 щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки та виявлено 19 порушень, а саме:

1. Будівлю не обладнано системами протипожежного захисту (п.п.1.2 п. 1, глава 1 розділ V ППБ в Україні затверджених Наказом МВС України від 30.12.2014 за №1417);

2. В кімнатах №101, 311, 409, 807, 811, 813, 902, 904, 906 з`єднання відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснюється за допомогою опресування зварювання, паяння або затискачів ( п. 1.6, глава 1, розділ V ППБ в Україні затверджених Наказом МВС України від 30.12.2014 за №1417);

3. Захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірка не виконано відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» (п. 1.21 глави 1 розділу IV ППБ в Україні);

4. Працівників об`єкта не забезпечено засобами колективного та індивідуального захисту (п. 2 ч. 1 ст. 20 КЦЗС);

5. В кімнатах №903, 101, 301, 307, 402 допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж (п. 1.8, глава 1, розділу IV ППБ в Україні);

6. Допускається застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред`являються до переносних (пересувних) електропроводок (п. 1.18 ,глави 1, розділу IV ППБ в Україні);

7. В кімнатах №504, 809, 810, 902, 301, 307, 304, 309, 312, 405, 404, 412, 413 допускається користування пошкодженими розетками, відгалужувальними та з`єднувальними коробками, вимикачами та іншими електровиробами електропроводок (п. 1.18 ,глави 1, розділу IV ППБ в Україні);

8. В кімнатах №101, 102, 106, 211, 310, 807, 808, 809, 810, 812, 813, 805, 803, 907, 902, 904, 906 допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи, експлуатація електроламп зі знятими ковпаками (розсіювачами) (п. 1.8, глава 1, розділу IV ППБ в Україні);

9. Допускається використання світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків) (п. 1.8, глава 1, розділу IV ППБ в Україні);

10. На першому поверсі гуртожитку допускається улаштування на шляхах евакуації турнікетів, які перешкоджають вільній евакуації людей (п. 2.37, глава 2, розділу ІІІ ППБ в Україні);

11. Допускається користування безпосередньо в житлових кімнатах №406, 312, 202 електронагрівальними приладами ( п 5.7 глави 5 розділу розділу VI ППБ в Україні);

12. В кімнатах №508, 305, 308 допускається експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості ізоляцією.

13. Територія, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки не забезпечені первинними засобами пожежогасіння, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежними інструментом, якій використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку ( п. 3.6 глава 3 розділу V ППБ в Україні);

14. В кімнатах №409, 807, 101, 313 відгалужувальні та з`єднувальні коробки не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів (п. 1.7 глава 1 розділу VI ППБ в Україні);

15. Не забезпечено освітлення зовнішніх пожежних драбин, протипожежного обладнання (п. 1.10 глава 1 розділу ІІI ППБ в Україні);

16. Стаціонарні зовнішні пожежні сходи і огорожі на покриттях будівлі не утримуються справними, пофарбованими (п. 2.15 глава 2 розділу ІІI ППБ в Україні);

17. Допускається замикання дверей евакуаційних виходів з поверхів на зовнішні протипожежні сходи на ключ (п. 2.27 глава 2 розділу ІІI ППБ в Україні);

18. Сходові клітки та зовнішні сходи, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення не вмикаються з настанням сутінків у разі перебування людей (п. 2.31 глава 2 розділу ІІI ППБ в Україні);

19. Для контролю працездатності мережі систем зовнішнього протипожежного водопроводу не проводиться 1 раз на рік випробування на тиск та витрату води з оформленням акта (пп. 4 п. 2.1 глава 2 розділу V ППБ в Україні);

На думку позивача, всі перелічені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки зазначені в акті перевірки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, що стало підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, які склались між сторонами спору, суд зазначає наступне.

Спеціальним законом, який регулює правовідносини щодо державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності є Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007 року (далі Закон №877-V). Даний закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно абз. 1 ч. 5 статті 4 Закону №877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відповідно до ст. 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулює та визначає Кодекс цивільного захисту України.

Статтею 67 Кодексу Цивільного захисту України (далі - КЦЗ України) передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема:

- здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу;

- складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень;

- звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 КЦЗ України діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052 (далі Положення №1052) державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Вказане Положення як і КЦЗ України визначає, що одним із основних завдань ДСНС є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб (підпункт 2 пункту 3 Положення №1052).

При цьому, відповідно до ст. 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Згідно ч. 1, 2 ст. 7 Закону 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Частиною 6 ст. 7 Закону 877-V передбачено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (частини 7 статті 7 Закону 877-V).

Аналізуючи зазначене, суд вважає, що застосування заходів реагування у виді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів можливо в тому випадку, якщо суб`єктом господарювання не дотримано вимоги пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, за обов`язкової умови, що таке порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Такий висновок суду узгоджується з правовим висновком, викладеним в постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі №823/589/16.

За результатами проведення повторного заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, про що складено акт від 15.06.2020 №105, виявлено наступні порушення на об`єкті, який знаходиться за адресою: гуртожиток №1 Державного вищого навчального заклад у «Переяслав-Хмельницький державний педагогічний університет імені Григорія Сковороди», Київська обл., м. Переяслав, вул. Сухомлинського, буд. 32.

1. Будівлю не обладнано системами протипожежного захисту (п.п.1.2 п. 1, глава 1 розділ V ППБ в Україні затверджених Наказом МВС України від 30.12.2014 за №1417);

2. Захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірка не виконано відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» (п. 1.21 глави 1 розділу IV ППБ в Україні);

3. Стаціонарні зовнішні пожежні сходи і огорожі на покриттях будівлі не утримуються справними пофарбованими (п. 2.15, глава 2 розділу ІІІ ППБ в Україні).

Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначає, що більшість порушень усунуто, а інші порушення знаходяться у стані усунення. На підтвердження вказаного суду надано робочий проект системи блискавкозахисту у гуртожитку №1 Державного вищого навчального закладу «Переяслав-Хмельницький педагогічний університет імені Григорія Сковороди» №011-032/3-202-БЗ.

Відтак, наміри щодо встановлення системи блискавкозахисту та пожежної сигналізації не є доказом усунення порушення вимог пожежної безпеки, що свідчить про існування загрози життю та здоров`ю людей.

Станом на день ухвалення судом рішення у справі, відповідачем не надано суду належних, допустимих та достатніх доказів, які б підтверджували усунення вищевказаних порушень вимог пожежної безпеки.

На переконання суду, з характеру порушень, встановлених перевіркою, вбачається, що вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для осіб та навколишнього природного середовища.

Крім того, порушення Правил пожежної безпеки в Україні на такому об`єкті, як гуртожиток вищого навчального закладу, в якому проводяться заходи за одночасного перебування значної кількості людей, є достатнім доказом існування небезпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, які перебувають на такому об`єкті чи працюють на ньому.

Також, суд зазначає, що не обладнання будівлі пожежною сигналізацією та системою оповіщення призводить до пізнього виявлення пожежі та не оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння можуть бути не ефективними. Відсутність системи блискавкозахисту може призвести до швидкого займання та появи пожежі. Утримання зовнішніх пожежних сходів несправними та непофарбованими може призвести до перешкоджання евакуації людей

Таким чином, вказані порушення не є формальними та стосуються суттєвих недоліків у протипожежній системі будівлі гуртожитку №1 Державного вищого навчального закладу «Переяслав-Хмельницький педагогічний університет імені Григорія Сковороди», що у свою чергу унеможливлює забезпечити безпеку людини у разі виникнення пожежі чи іншої надзвичайної ситуації.

Водночас, суд звертає увагу, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівель.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до ст. 27 Конституції України, обов`язок держави - захищати життя людини.

Указом Президента України «Про невідкладні заходи щодо запобігання пожежній небезпеці в Україні» від 24.12.2019 №948/2019 з метою запобігання виникненню пожеж, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, можуть завдати суттєвої матеріальної шкоди, негативно вплинути на стан навколишнього природного середовища, економіки і національної безпеки, та забезпечення оперативного реагування на них постановлено вжити заходів щодо: забезпечення неухильного додержання вимог законодавства у сфері пожежної безпеки на об`єктах з масовим перебуванням людей (закладах освіти, гуртожитках, закладах охорони здоров`я, торгово-розважальних закладах, готелях тощо), у тому числі вимог щодо забезпечення таких об`єктів системами пожежної сигналізації та підтримання їх у робочому стані, забезпечення необхідними первинними засобами гасіння пожеж, утримання у належному стані аварійних виходів та шляхів термінової евакуації, під`їзних шляхів для пожежних та аварійно-рятувальних служб.

Необхідно зазначити, що застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи будівлі гуртожитку №1 Державного вищого навчального закладу «Переяслав-Хмельницький педагогічний університет імені Григорія Сковороди», (), за адресою: Київська область, м. Переяслав, вул. Сухомлинського, буд. 32, шляхом заборони експлуатації будівлі зазначеного об`єкту направлені на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого безпосередньо залежить від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в освітньому закладі.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.02.2019 у справі №810/2400/18.

Суд звертає увагу, що відповідач у разі усунення недоліків в повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливостей звернутись до суду першої інстанції з заявою про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду адміністративної справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону №877-V повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Згідно з ч. 2 ст. 12 Закону №877-V у разі застосування санкцій за порушення вимог законодавства, зокрема, якщо законом передбачаються мінімальні та максимальні розміри санкцій, враховується принцип пропорційності порушення і покарання.

За приписами ч. 7 ст. 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

У даному випадку, враховуючи виявлені порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки окремо та у їх сукупності, суд вважає обґрунтованим застосування повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі гуртожитку №1 Державного вищого навчального закладу «Переяслав-Хмельницький педагогічний університет імені Григорія Сковороди».

Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки під час розгляду даної справи не залучались свідки та не проводились експертизи, то відсутні підстави для стягнення з відповідача судових витрат.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі гуртожитку №1 Державного вищого навчального закладу «Переяслав-Хмельницький державний педагогічний університет імені Григорія Сковороди» (), за адресою: Київська обл., м. Переяслав, вул. Сухомлинського, буд. 32, шляхом зобов`язання Державного вищого навчального закладу «Переяслав-Хмельницький державний педагогічний університет імені Григорія Сковороди» до повного усунення порушень зазначених в акті від 17.02.2020 №47.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Щавінський В.Р.