Справа № 520/9319/2020
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2021-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2021 р. № 520/9319/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Тітова О.М.,

за участю секретаря судового засідання - Мадевської Е.Д.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача 5 - Шевченко О.С.,

представника позивачів - Рись В.Г.,

представника відповідача - Немченко І.О.,

представник третьої особи 1 - Гнатенка О.А,

представник третьої особи 2 - Артамонов О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 до Департаменту захисту довкілля та природокористування Харківської обласної Державної адміністрації, третя особа на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтогазрозробка", третя особа на стороні позивача: Харківська міська рада про визнання протиправним та скасування висновку, -

В С Т А Н О В И В :

До Харківського окружного адміністративного суду звернулись позивачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 з адміністративним позовом до Департаменту захисту довкілля та природокористування Харківської обласної Державної адміністрації, третя особа, на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтогазрозробка", третя особа на стороні позивача: Харківська міська рада, в якому просять суд: визнати протиправним та скасувати висновок з оцінки впливу на довкілля планової діяльності "Облаштування Хорошівської площі - буріння, облаштування та підключення свердловин №1, 2, 3, буріння 3-х водних свердловин, будівництво установки підготовки газу (УПГ), будівництво газопроводу від УПГ до газопроводу передачі товарної продукції на території Харківського району Харківської області" №03.02-20/001 від 20.01.2020, ухвалений Департаментом екології та природних ресурсів Харківської обласної державної адміністрації.

В обґрунтування позовних вимог представник позивачів зазначив, що висновок з оцінки впливу на довкілля планової діяльності "Облаштування Хорошівської площі - буріння, облаштування та підключення свердловин №1, 2, 3, буріння 3-х водних свердловин, будівництво установки підготовки газу (УПГ), будівництво газопроводу від УПГ до газопроводу передачі товарної продукції на території Харківського району Харківської області" №03.02-20/001 від 20.01.2020, ухвалений Департаментом екології та природних ресурсів Харківської обласної державної адміністрації є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки його було укладено с порушенням процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, що відповідно до ч.2 ст.12 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" є підставою для скасування вказаного висновку. Позовні вимоги просив задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 03.08.2020 р. відкрито провадження у даній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Відповідач, Департамент захисту довкілля та природокористування Харківської обласної Державної адміністрації, надав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що процедура оцінки впливу на довкілля здійснена з дотриманням вимог законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля, в тому числі порядку проведення громадського обговорення та врахування його результатів. Департаментом розглянуті пропозиції та зауваження громадськості до планової діяльності ТОВ "Нафтогазрозробка" та при підготовці висновку з оцінки впливу на довкілля від 20.01.2020 №03.02-20/001 визначені екологічні умови провадження планової діяльності, які є обов`язковими для виконання суб`єктом господарювання. Також відповідачем зазначено, що ним було враховані усі вимоги, які передбачені Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", у зв`язку з чим просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

31.08.2020 від представника позивачів надійшла відповідь на відзив, в якій додатково аргументовано правову позицію викладену у позовній заяві.

03.09.2020 представником відповідача подано заперечення на відповідь на відзив, зазначивши, що підтримує свою позицію викладену у відзиві на позов.

Представник третьої особи - Товариства з обмеженою відповідальністю "Нафтогазрозробка", на адресу суду надав пояснення щодо позову, в яких зазначив, що відсутні правові підстави для скасування Висновку з оцінки впливу на довкілля № 03.02-20/001 від 20.01.2020, у зв`язку з чим просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Представник третьої особи - Харківська міська рада, на адресу суду надала пояснення щодо позову, в яких просила суд задовольнити позовні вимоги.

Протокольною ухвалою від 18.11.2020 року закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду по суті.

Представники позивачів та позивачі в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили їх задовольнити, посилаючись на доводи, викладені в позовній заяві.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував та просив відмовити у його задоволенні.

Представник третьої особи - Товариства з обмеженою відповідальністю "Нафтогазрозробка" в судовому засіданні проти позову заперечував та просив відмовити у його задоволенні.

Представник третьої особи - Харківська міська рада, в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, оцінивши наявні в матеріалах справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що у Єдиному реєстрі оцінки впливу на довкілля зареєстровано справу про оцінку впливу на довкілля планової діяльності ТОВ «Нафтогазрозробка» №.

Повідомлення про планову діяльність за реєстраційним номером справи № оприлюднено в Єдиному реєстрі оцінки впливу на довкілля 09.09.2019.

Повідомлення про планову діяльність оприлюднено суб`єктом господарювання в газеті "Еко Світ "№6 від 09.09.2019 та в газеті "Время" №72 від 10.09.2019.

Оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу довкілля - оприлюднено в Єдиному реєстрі оцінки впливу на довкілля - 13.11.2019.

Оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля оприлюднено суб`єктом господарювання в газеті "Харьковский курьер" №90 від 11.11.2019 та в газеті "Еко Світ" №14 від 11.11.2019.

Повідомлення про планову діяльність, якам підлягає оцінці впливу на довкілля та оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу довкілля було розміщено на дошках оголошення Бабаівської та Хорошівської селищних рад Харківського району Харківської області, Харківської районної ради та Адміністрації Основ`янського району Харківської міської ради.

Громадське обговорення обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до Звіту з оцінки впливу на довкілля було розпочато 09.09.2019 та тривало 20 робочих днів.

Громадське обговорення Звіту з оцінки впливу на довкілля розпочалось 13.11.2019 та тривало 25 робочих днів.

Звіт з оцінки впливу на довкілля - оприлюднено в Єдиному реєстрі оцінки впливу на довкілля 13.11.2019.

За результатами оцінки впливу на довкілля планової діяльності ТОВ «Нафтогазрозробка» 20.01.2020 року Департаментом екології та природних ресурсів Харківської обласної державної адміністрації прийнято Висновок оцінки впливу на довкілля планованої діяльності "Облаштування Хорошівської площі - буріння, облаштування та підключення свердловин №1, 2, 3, буріння 3-х водних свердловин, будівництво установки підготовки газу (УПГ), будівництво газопроводу від УПГ до газопроводу передачі товарної продукції на території Харківського району Харківської області" №03.02-20/001.

Вважаючи цей Висновок протиправним та таким, що підлягає скасуванню через порушення процедури проведення оцінки впливу на довкілля, позивачі звернулись до суду із даним позовом.

По суті спірних правовідносин, суд виходить з наступного.

Правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України «Про оцінку впливу на довкілля» № 2059-VIII (далі - Закон України № 2059-VIII).

За визначенням ст. 1 Закону України № 2059-VIII вплив на довкілля (далі - вплив) - будь-які наслідки планованої діяльності для довкілля, в тому числі наслідки для безпечності життєдіяльності людей та їхнього здоров`я, флори, фауни, біорізноманіття, ґрунту, повітря, води, клімату, ландшафту, природних територій та об`єктів, історичних пам`яток та інших матеріальних об`єктів чи для сукупності цих факторів, а також наслідки для об`єктів культурної спадщини чи соціально-економічних умов, які є результатом зміни цих факторів.

У цій же статті наведено визначення наступним термінам, які вживаються у Законі України № 2059-VIII, зокрема:

громадськість - одна чи більше фізичних або юридичних осіб, їх об`єднання, організації або групи;

планована діяльність - планована господарська діяльність, що включає будівництво, реконструкцію, технічне переоснащення, розширення, перепрофілювання, ліквідацію (демонтаж) об`єктів, інше втручання в природне середовище; планована діяльність не включає реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, розширення, перепрофілювання об`єктів, інші втручання в природне середовище, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України;

уповноважений територіальний орган - обласні, міські Київська та Севастопольська державні адміністрації (відповідний підрозділ з питань екології та природних ресурсів), орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань екології та природних ресурсів;

уповноважений центральний орган - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 2 Закону України № 2059-VIII оцінка впливу на довкілля - це процедура, що передбачає:

1) підготовку суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до статей 5, 6 та 14 цього Закону;

2) проведення громадського обговорення відповідно до статей7, 8 та 14 цього Закону;

3) аналіз уповноваженим органом відповідно до статті 9 цього Закону інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб`єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення, під час здійснення процедури оцінки транскордонного впливу, іншої інформації;

4) надання уповноваженим органом мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, передбаченого пунктом 3 цієї частини;

5) врахування висновку з оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планованої діяльності відповідно до статті 11 цього Закону.

Оцінка впливу на довкілля здійснюється з дотриманням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, з урахуванням стану довкілля в місці, де планується провадити плановану діяльність, екологічних ризиків і прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу (прямого та опосередкованого) на довкілля, у тому числі з урахуванням впливу наявних об`єктів, планованої діяльності та об`єктів, щодо яких отримано рішення про провадження планованої діяльності або розглядається питання про прийняття таких рішень.

Суб`єктами оцінки впливу на довкілля є суб`єкти господарювання, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, які є замовниками планованої діяльності і для цілей цього Закону прирівнюються до суб`єктів господарювання (далі - суб`єкт господарювання), уповноважений центральний орган, уповноважені територіальні органи, інші органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, громадськість, а у випадках, визначених статтею 14 цього Закону, - держава походження та зачеплена держава.

За приписами абз. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України № 2059-VIII встановлено, що здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

Статтею 4 Закону України № 2059-VIII врегульовані питання гласності оцінки впливу на довкілля, яка встановлює, що у процесі оцінки впливу на довкілля забезпечується своєчасне, адекватне та ефективне інформування громадськості.

Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля, інформація про висновок з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності (із зазначенням органу, номера та дати їх прийняття) оприлюднюються шляхом розміщення на офіційному веб-сайті в мережі Інтернет уповноваженого територіального органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - на офіційному веб-сайті уповноваженого центрального органу із зазначенням дати офіційного оприлюднення документа.

Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля оприлюднюються суб`єктом господарювання не пізніше трьох робочих днів з дня їх подання уповноваженому територіальному органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноваженому центральному органу шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації (не менше двох), визначених суб`єктом господарювання, територія розповсюдження яких охоплює адміністративно-територіальні одиниці, які можуть зазнати впливу планованої діяльності, а також розміщуються на дошках оголошень органів місцевого самоврядування або в інших громадських місцях на території, де планується провадити плановану діяльність, або оприлюднюються в інший спосіб, що гарантує доведення інформації до відома мешканців відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на території якої планується розміщення об`єкта, чи до відповідної територіальної громади, яка може зазнати впливу планованої діяльності, та інших зацікавлених осіб.

Уповноважений центральний орган веде Єдиний реєстр з оцінки впливу на довкілля. Інформація, внесена до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля, є відкритою, вільний доступ до неї забезпечується через мережу Інтернет. Порядок ведення Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля визначається Кабінетом Міністрів України (частини 1, 2, 3, 10 цієї статті).

Частиною 1 ст. 5 Закону України № 2059-VIII встановлено, що суб`єкт господарювання інформує уповноважений територіальний орган про намір провадити плановану діяльність та оцінку її впливу на довкілля шляхом подання повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, у письмовій формі (на паперових носіях) та в електронному вигляді за місцем провадження такої діяльності. Повідомлення може бути подано особисто заявником (його представником), надіслано засобами поштового зв`язку або в електронній формі із застосуванням засобів електронних комунікацій.

Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, оприлюднюється уповноваженим територіальним органом, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою цієї статті, - уповноваженим центральним органом у порядку та спосіб, визначені статтею 4 цього Закону, протягом трьох робочих днів з дня надходження.

Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, вноситься уповноваженим територіальним органом, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою цієї статті, - уповноваженим центральним органом до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля протягом трьох робочих днів з дня надходження.

Разом з тим протягом 20 робочих днів з дня офіційного оприлюднення повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, громадськість може надати уповноваженому територіальному органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою цієї статті, - уповноваженому центральному органу зауваження і пропозиції до планованої діяльності, обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля. У разі отримання зауважень і пропозицій громадськості відповідний уповноважений орган повідомляє про них суб`єкту господарювання та надає йому копії зауважень і пропозицій протягом трьох робочих днів з дня їх отримання.

Суб`єкт господарювання при підготовці звіту з оцінки впливу на довкілля враховує повністю, враховує частково або обґрунтовано відхиляє зауваження і пропозиції громадськості, надані в процесі громадського обговорення обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля (ч. 5-7, 10 ст. 5 Закону України № 2059-VIII).

Згідно з положеннями ст. 6 згаданого вище Закону (ч. 1-5, 8 цієї правової норми) суб`єкт господарювання забезпечує підготовку звіту з оцінки впливу на довкілля і несе відповідальність за достовірність наведеної у звіті інформації згідно з законодавством.

Звіт з оцінки впливу на довкілля включає, зокрема: опис місця провадження планованої діяльності; цілі планованої діяльності; опис характеристик діяльності протягом виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності, у тому числі (за потреби) роботи з демонтажу, та потреби (обмеження) у використанні земельних ділянок під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; опис основних характеристик планованої діяльності (зокрема виробничих процесів), наприклад, виду і кількості матеріалів та природних ресурсів (води, земель, ґрунтів, біорізноманіття), які планується використовувати; оцінку за видами та кількістю очікуваних відходів, викидів (скидів), забруднення води, повітря, ґрунту та надр, шумового, вібраційного, світлового, теплового та радіаційного забруднення, а також випромінення, які виникають у результаті виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; опис виправданих альтернатив (наприклад, географічного та/або технологічного характеру) планованої діяльності, основних причин обрання запропонованого варіанта з урахуванням екологічних наслідків; опис поточного стану довкілля (базовий сценарій) та опис його ймовірної зміни без здійснення планованої діяльності в межах того, наскільки природні зміни від базового сценарію можуть бути оцінені на основі доступної екологічної інформації та наукових знань; опис факторів довкілля, які ймовірно зазнають впливу з боку планованої діяльності та її альтернативних варіантів, у тому числі здоров`я населення, стан фауни, флори, біорізноманіття, землі (у тому числі вилучення земельних ділянок), ґрунтів, води, повітря, кліматичні фактори (у тому числі зміна клімату та викиди парникових газів), матеріальні об`єкти, включаючи архітектурну, археологічну та культурну спадщину, ландшафт, соціально-економічні умови та взаємозв`язки між цими факторами; опис і оцінку можливого впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), характеру (за наявності - транскордонного), інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний вплив), зумовленого: виконанням підготовчих і будівельних робіт та провадженням планованої діяльності, включаючи (за потреби) роботи з демонтажу після завершення такої діяльності; використанням у процесі провадження планованої діяльності природних ресурсів, зокрема земель, ґрунтів, води та біорізноманіття; викидами та скидами забруднюючих речовин, шумовим, вібраційним, світловим, тепловим та радіаційним забрудненням, випроміненням та іншими факторами впливу, а також здійсненням операцій у сфері поводження з відходами; ризиками для здоров`я людей, об`єктів культурної спадщини та довкілля, у тому числі через можливість виникнення надзвичайних ситуацій; кумулятивним впливом інших наявних об`єктів, планованої діяльності та об`єктів, щодо яких отримано рішення про провадження планованої діяльності, з урахуванням усіх існуючих екологічних проблем, пов`язаних з територіями, які мають особливе природоохоронне значення, на які може поширитися вплив або на яких може здійснюватися використання природних ресурсів; впливом планованої діяльності на клімат, у тому числі характер і масштаби викидів парникових газів, та чутливістю діяльності до зміни клімату; технологією і речовинами, що використовуються; опис передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення значного негативного впливу на довкілля, у тому числі (за можливості) компенсаційних заходів; опис очікуваного значного негативного впливу діяльності на довкілля, зумовленого вразливістю проекту до ризиків надзвичайних ситуацій, заходів запобігання чи пом`якшення впливу надзвичайних ситуацій на довкілля та заходів реагування на надзвичайні ситуації; визначення усіх труднощів (технічних недоліків, відсутності достатніх технічних засобів або знань), виявлених у процесі підготовки звіту з оцінки впливу на довкілля; усі зауваження і пропозиції, що надійшли до уповноваженого територіального органу, а у випадках, визначених ч. 3, 4 ст. 5 цього Закону, - до уповноваженого центрального органу після оприлюднення ними повідомлення про плановану діяльність, а також таблицю із зазначенням інформації про повне врахування, часткове врахування або обґрунтування відхилення отриманих під час громадського обговорення зауважень та пропозицій, що надійшли в порядку, передбаченому ч. 7 ст. 5 цього Закону.

Крім цього, суб`єкт господарювання подає звіт з оцінки впливу на довкілля та оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля в письмовій формі на паперових носіях та в електронному вигляді, а також визначену суб`єктом господарювання іншу додаткову інформацію, необхідну для розгляду звіту, за місцем провадження планованої діяльності уповноваженому територіальному органу, а у випадках, визначених ч. 3, 4 ст. 5 цього Закону, - уповноваженому центральному органу.

Доступ громадськості до звіту з оцінки впливу на довкілля забезпечується в порядку, передбаченому ст. 4 цього Закону.

Водночас протягом трьох робочих днів з дня отримання уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених ч. 3, 4 ст. 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган вносить звіт з оцінки впливу на довкілля до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля.

Звіт з оцінки впливу на довкілля підписується всіма його авторами (виконавцями) із зазначенням їхньої кваліфікації та зберігається в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля протягом усього часу провадження планованої діяльності, але не менш як п`ять років з дня отримання рішення про провадження планованої діяльності.

Відповідно до ст. 7 Закону України № 2059-VIII громадське обговорення у процесі оцінки впливу на довкілля проводиться з метою виявлення, збирання та врахування зауважень і пропозицій громадськості до планованої діяльності.

Громадськість має право подавати будь-які зауваження чи пропозиції, які, на її думку, стосуються планованої діяльності, без необхідності їх обґрунтування. Зауваження та пропозиції можуть подаватися в письмовій формі (у тому числі в електронному вигляді) та усно під час громадських слухань із занесенням до протоколу громадських слухань. Письмові зауваження і пропозиції подаються під час громадського обговорення протягом строків, визначених ч. 7 ст. 5 цього Закону та ч. 6 цієї статті.

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених ч. 3, 4 ст. 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган зобов`язаний забезпечити громадське обговорення у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля.

Громадське обговорення обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля, проводиться згідно із ст. 5 цього Закону.

Крім цього, громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля проводиться у формі громадських слухань та у формі надання письмових зауважень і пропозицій (у тому числі в електронному вигляді).

Громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля починається з дня офіційного оприлюднення оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля та надання громадськості доступу до звіту з оцінки впливу на довкілля для ознайомлення в порядку, визначеному ст. 4 цього Закону, і триває не менше 25 робочих днів і не більше 35 робочих днів. Усі пропозиції та зауваження громадськості, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду уповноваженим територіальним органом, а у випадках, визначених ч. 3, 4 ст. 5 цього Закону, - уповноваженим центральним органом. Пропозиції, надані після встановленого строку, не розглядаються. У разі ненадання зауважень та пропозицій протягом визначеного строку вважається, що зауваження та пропозиції відсутні.

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених ч. 3, 4 ст. 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган забезпечує підготовку звіту про громадське обговорення. Невід`ємною частиною звіту про громадське обговорення є відомості про оприлюднення інформації в порядку, визначеном ст. 4 цього Закону, та підтвердження такого оприлюднення, перелік матеріалів, наданих на розгляд громадськості, протоколи громадських слухань, усі отримані письмові зауваження і пропозиції громадськості, а також таблиця із зазначенням інформації про повне врахування, часткове врахування або обґрунтоване відхилення отриманих під час громадського обговорення зауважень та пропозицій. Звіт про громадське обговорення вноситься до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля не пізніше строку, визначеного ч. 7 ст. 9 цього Закону. Вимоги до змісту та форми звіту про громадське обговорення встановлюються уповноваженим центральним органом.

За правилами ч. 10 ст. 9 Закону України № 2059-VIII порядок передачі документації для надання висновку з оцінки впливу на довкілля та порядок фінансування оцінки впливу на довкілля затверджуються Кабінетом Міністрів України.

На виконання цієї правової норми Кабінет Міністрів України постановою від 13.12.2017 №1026 затвердив Порядок передачі документації для надання висновку з оцінки впливу на довкілля та фінансування оцінки впливу на довкілля (далі - Порядок № 1026).

Спірні правовідносини врегульовані Законом України від 06.09.2005 № 2806-IV «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» (далі - Закон України № 2806-IV) та Законом України «Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності» від 19.05.2011 № 3392-VI (далі - Закон України № 3392-VI).

Додатком до Закону України № 3392-VI є Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, до якого, як документ дозвільного характеру, включено, окрім інших, висновок з оцінки впливу на довкілля, передбачений Законом України № 2059-VIII.

Абзацом 10 ч. 1 ст. 4 Закону України № 2806-IV визначено, що виключно законами, які регулюють відносини, пов`язані з одержанням документів дозвільного характеру, встановлюються перелік та вимоги до документів, які суб`єкту господарювання необхідно подати для одержання документа дозвільного характеру.

В свою чергу, відповідно до п. 6, 7 Порядку № 1026 після подання повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, та підготовки звіту з оцінки впливу на довкілля суб`єкт господарювання подає уповноваженому територіальному органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 Закону, - уповноваженому центральному органу у форматі Adobe Portable Document Format (PDF) через електронний кабінет Реєстру та протягом трьох робочих днів з дня подання через електронний кабінет Реєстру у письмовій формі на паперових носіях - уповноваженому територіальному органу або уповноваженому центральному органу (за допомогою засобів поштового зв`язку поштовим відправленням з оголошеною цінністю з описом вкладення) такі документи для отримання висновку з оцінки впливу на довкілля: оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля за формою згідно з додатком 3; звіт з оцінки впливу на довкілля відповідно до вимог, наведених у додатку 4; відомості (документи, матеріали), що підтверджують факт та дату опублікування, розміщення або оприлюднення в інший спосіб суб`єктом господарювання повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, та оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля, якщо такі вже опубліковані, або договір з друкованими засобами масової інформації про опублікування таких документів, а також документ, що підтверджує внесення плати за проведення громадського обговорення. Суб`єкт господарювання має право подати уповноваженому центральному органу або уповноваженому територіальному органу будь-яку іншу додаткову інформацію, необхідну для розгляду звіту з оцінки впливу на довкілля.

До того ж, за приписами ч. 4 ст. 3 Закону України № 2059-VIII забороняється розпочинати провадження планованої діяльності, визначеної ч. 2, 3 цієї статті, без оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планованої діяльності.

Частиною 1 ст. 11 Закону України № 2059-VIII визначено, що звіт з оцінки впливу на довкілля, звіт про громадське обговорення та висновок з оцінки впливу на довкілля подаються суб`єктом господарювання для отримання рішення органу державної влади або органу місцевого самоврядування про провадження планованої діяльності, яке є підставою для початку провадження цієї діяльності, встановлює (затверджує) параметри та умови провадження планованої діяльності і приймається у формі документа дозвільного характеру або іншого акта органу державної влади чи органу місцевого самоврядування у порядку, встановленому законодавством для відповідних рішень.

Відповідно до ч. 1 - 4, 8, 9 ст. 9 Закону України № 2059-VIII висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Екологічні умови провадження планованої діяльності, зазначені у ч. 5 цієї статті, є обов`язковими. Висновок з оцінки впливу на довкілля враховується при прийнятті рішення про провадження планованої діяльності та може бути підставою для відмови у видачі рішення про провадження планованої діяльності.

При підготовці висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених ч.. 3, 4 ст. 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган розглядає та бере до уваги звіт з оцінки впливу на довкілля та звіт про громадське обговорення.

В описовій частині висновку з оцінки впливу на довкілля наводиться інформація про: 1) здійснену процедуру оцінки впливу на довкілля; 2) врахування звіту з оцінки впливу на довкілля; 3) враховані та відхилені зауваження та пропозиції, що надійшли під час громадського обговорення.

Оскарження в судовому порядку рішень, дій чи бездіяльності у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля, унормовані ст. 12 Закону України № 2059-VIII, яка встановлює, що висновок з оцінки впливу на довкілля, інші рішення, дії чи бездіяльність органів державної влади або органів місцевого самоврядування у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля можуть бути оскаржені будь-якою фізичною чи юридичною особою в судовому порядку. Порушення процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, безпідставне та необґрунтоване неврахування чи неналежне врахування результатів участі громадськості, інші порушення законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля є підставами для скасування висновку з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності в судовому порядку.

Отже, керуючись наведеним вище, суд вважає за потрібне дослідити процедуру здійснення оцінки впливу на довкілля планової діяльності ТОВ «Нафтогазрозробка» за результатами, якої 20.01.2020 відповідачем прийнято Висновок оцінки впливу на довкілля планованої діяльності "Облаштування Хорошівської площі - буріння, облаштування та підключення свердловин №1, 2, 3, буріння 3-х водних свердловин, будівництво установки підготовки газу (УПГ), будівництво газопроводу від УПГ до газопроводу передачі товарної продукції на території Харківського району Харківської області" №03.02-20/001.

Так, позивачі вказують, на недостовірну інформацію щодо місцезнаходження Хорошівської площі, а саме, що Хорошівська площа розташована не тільки на території Харківського району Харківської області, а і частково на території м. Харкова.

Відповідно до листа Державної служби геології та надр України вих. № 8 від 01.09.2020, до адміністративно-територіального устрою України, відстань між населеними пунктами визначається від головного відділення поштового зв`язку та у випадку Хорошівської площі така відстань до найближчих кутових точок становить: до кутової точки № 1 - 10,08 км, а до кутової точки № 2 - 11,04 км.

У свою чергу Держгеонадра посилаються на лист Державного науково-виробничого підприємства «Геоінформ України» (вих. № 08/308-2243 від 07.08.2020), яким також підтверджується достовірність інформації про відстань між Хорошівською площею та містом Харковом.

Державне науково-виробниче підприємство «Геоінформ Україн» є установою, яка збирає, зберігає, аналізує та надає у користування інформацію, що утворилася в процесі геологічного вивчення та використання надр, у т.ч. щодо географічних координат об`єкту надрокористування.

Державне науково-виробниче підприємство «Геоінформ України» у своєму листі також зазначає, що координати, місцезнаходження, прив`язка на місцевості Спеціального дозволу на користування надрами № 4687 від 26.08.2015 Держгеонадра, який був виданий ТОВ «Нафтогазрозробка», - коректні та достовірні.

У зв`язку з чим доводи позивачів про недостовірність інформації щодо місцезнаходження Хорошівської площі по відношенню до міста Харкова не відповідає дійсності, оскільки ТОВ «Нафтогазрозробка» використовувала офіційні відомості, які містилися у спеціальному дозволі, коректність та достовірність яких була підтверджена Держгеонадра та Державним науково-виробничим підприємством «Геоінформ України».

Також, у позовній заяві позивачі посилаються на обчислення строків громадських обговорень із наступного дня після оприлюднення оголошення про початок громадського обговорення Звіту. Такий висновок зроблений на основі правил обчислення строків, встановлених ЦК України.

У той час суд зазначає, що Закон України «Про оцінку впливу на довкілля» є спеціальним нормативно-правовим актом, а тому і строки обчислюються на підставі правил, визначених таким Законом.

Законодавством встановлений строк громадського обговорення - не менше 25 робочих днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля та надання громадськості доступу до звіту з оцінки впливу на довкілля для ознайомлення.

Зокрема, відповідно до частини 6 ст. 7 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», громадське обговорення починається з дня офіційного оприлюднення оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля та надання громадськості доступу до звіту з оцінки впливу на довкілля для ознайомлення в порядку, визначеному статтею 4 Закону України № 2059, і триває не менше 25 робочих днів і не більше 35 робочих днів.

Отже, спеціальним Законом встановлено спеціальне правило обчислення строків в межах правовідносин, що склалися у даній сфері, - строк обчислення починається не з наступного дня після події, як вважають позивачі, а з дня офіційного оприлюднення оголошення про початок громадського обговорення.

Як вбачається з матеріалів справи, таке оголошення було оприлюднене 13 листопада 2019 року, тобто строк закінчення громадських обговорень припадає на 17 грудня 2019 року включно.

Зауваження, про які йде мова в позові (аргумент № 3), було направлено відповідачу 17 грудня 2019 року о 20 год. 56 хв.

У той же час вже загальні правила ст. 255 ЦК України, які підлягають застосуванню у даному випадку, оскільки спеціальна норма Закону відсутня, встановлюють порядок вчинення дій в останній день строку.

Так, зокрема, якщо строк встановлено для вчинення дії, вона може бути вчинена до закінчення останнього дня строку. У разі, якщо ця дія має бути вчинена в установі, то строк спливає тоді, коли у цій установі за встановленими правилами припиняються відповідні операції.

Таким чином, обчислення строків закінчується в момент закінчення робочого дня відповідача 17 грудня 2019 року.

Разом з тим, відповідно до Наказу №6 Департаменту Екології та природних ресурсів від 12.05.2013 року "Про встановлення режиму робочого часу", закінчення робочого часу у період з понеділка по четвер - 18.00 година.

Частиною 6 ст. 7 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» встановлено, що пропозиції, надані після встановленого строку, не розглядаються. У разі ненадання зауважень та пропозицій протягом визначеного строку вважається, що зауваження та пропозиції відсутні.

Виходячи з наведеного, зважаючи на те, що зауваження, про які зазначають позивачі, подано із пропуском встановлених строків, аргумент № 3 не може бути підставою для скасування Висновку.

Також, позивачі вказують, що ТОВ "Нафтогазрозробка" наводить у Звіті недостовірну інформацію про призначення земель, які потрапляють у санітарно-захисну зону, а відповідач, знаючи про таку недостовірну інформацію, не приймає відповідних заходів реагування.

Як вбачається з матеріалів справи, у Звіті зазначено саме вид угідь - сільськогосподарські угіддя (сінокоси). Натомість позивачі вказують на цільове призначення земель - для ведення особистого сільського господарства.

Так, перелік угідь згідно з Класифікацією видів земельних угідь (КВЗУ) визначений у Додатку 4 до Постанови КМ України від 17.10.2012 № 1051 «Про затвердження Порядку ведення Державного земельного кадастру».

Тоді, як цільове призначення земель встановлюється відповідно до Земельного кодексу України та Наказу Держкомзему України від 23.07.2010 № 548 «Про затвердження Класифікації видів цільового призначення земель».

У Звіті Третя особа вказує, що санітарно-захисна зона буде розташована на сільськогосподарських угіддях (сінокосах). Відповідно до вказаного вище переліку Класифікації видів земельних угідь сіножаті - це підгрупа включає сільськогосподарські угіддя, які систематично використовуються для сінокосіння, до яких потрібно включати рівномірно вкриті деревинною та чагарниковою рослинністю площею до 20 відсотків ділянки.

Тобто, у Звіті мова йде саме про вид земельних угідь. Вказаний вид угідь жодним чином не стосується цільового призначення земель, оскільки це різні за своєю суттю поняття.

Так, відповідно до частини 2 ст. 22 Земельного кодексу України до земель сільськогосподарського призначення належать: а) сільськогосподарські угіддя (рілля, багаторічні насадження, сіножаті, пасовища та перелоги); б) несільськогосподарські угіддя (господарські шляхи і прогони, полезахисні лісові смуги та інші захисні насадження, крім тих, що віднесені до земель інших категорій, землі під господарськими будівлями і дворами, землі під інфраструктурою оптових ринків сільськогосподарської продукції, землі тимчасової консервації тощо).

У свою чергу землі сільськогосподарського призначення передаються у власність та надаються у користування: а) громадянам - для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння та випасання худоби, ведення товарного сільськогосподарського виробництва, фермерського господарства.

Виходячи із вказаного у Звіті відсутня будь-яка недостовірна інформація, оскільки аргумент № 2 позивачів ґрунтується на неповному розумінні відмінності понять «цільове призначення» та «вид угіддя».

Щодо доводів позивачів стосовно бездіяльності відповідача щодо надання належної оцінки відхиленню ТОВ "Нафтогазрозробка" зауважень громадськості.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що усі зауваження і пропозиції, що надійшли від громадськості протягом громадського обговорення обсягу дослідження та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з ОВД, а також протягом громадського обговорення звіту з ОВД - розглянуті шляхом повного врахування, часткового врахування або обґрунтованого відхилення отриманих під час громадського обговорення зауважень та пропозицій.

Вказана інформація у відповідності до вимог законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля включена до "Таблиці врахувань зауважень та пропозицій громадськості, отриманих протягом строку громадського обговорення" Звіту про громадське обговорення планової діяльності ТОВ "Нафтогазрозробка" від 18.12.2019 № 03.02-21/060.

Стосовно доводів позивачів щодо не повідомлення громадян про планову діяльність ТОВ "Нафтогазрозробка" та не повідомлення про оприлюднення Звіту з оцінки впливу на довкілля, суд зазначає наступне.

Як вже зазначалось вище, вимогами статті 4 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" визначено порядок інформування громадськості у процесі оцінки впливу на довкілля.

Так, листами від № 227 від 09.09.2019, № 228 від 09.09.2019, №229 від 09.09.2019, №230 від 09.09.2019, №231 від 09.09.2019, № 319 від 07.11.2019, №320 від 08.11.2019, №321 від 08.11.2019,№ 322 від 11.11.2019, № 323 від 11.11.2019, № 324 від 11.11.2019, №325 від 11.11.2019 ТОВ НТВК "України" (розробник звіту з ОВД), які містяться в матеріалах справи, спростовуються доводи позивачів щодо не повідомлення громадян про планову діяльність ТОВ "Нафтогазрозробка" та не повідомлення про оприлюднення Звіту з оцінки впливу на довкілля .

Крім того, відповідно до листа від 15.11.2019 № 2610/2/194-19 Адміністрацією Основ"янського району Харківської міської ради повідомлено ТОВ НТВК "України" , що за дорученням Харківського міського голови Адміністрацією Основ"янського району до Харківської міської ради розміщено на інформаційному стенді Адміністрації оголошення про початок громадського обговорення Звіту з оцінки впливу на довкілля.

Таким чином, суд приходить до висновку, що інформування громадськості здійснювалось з дотриманням вимог чинного законодавства.

Інші доводи позивачів по суті спору не впливають на результати розгляду справи та, на переконання суду, не потребують правової оцінки.

При цьому, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Згідно положень ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З врахуванням встановлених під час судового розгляду обставин суд приходить до висновку про відмову у задоволені позовних вимог.

Розподіл судових витрат здійснити в порядку ст.139 КАС України.

Керуючись статтями 246, 250,255,295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , ОСОБА_6 до Департаменту захисту довкілля та природокористування Харківської обласної Державної адміністрації, третя особа на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтогазрозробка", третя особа на стороні позивача: Харківська міська рада про визнання протиправним та скасування висновку - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 09.03.2021 року.

Суддя О.М.Тітов