Справа № 360/4479/20
Суддя: О.В. Ірметова
Дата ухвалення: 2021-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

25 лютого 2021 рокуСєвєродонецькСправа № 360/4479/20

Луганський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Ірметової О.В.

за участю

секретаря судового засідання: Попової Н.І.

розглянувши у відкритому судовому засідання адміністративну справу за позовом Комунального закладу Рубіжанська обласна спеціальна школа "Кришталик" до Північно-східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі,-

ВСТАНОВИВ:

18 листопада 2020 року на адресу Луганського окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви Комунального закладу «Рубіжанська обласна спеціальна школа» до Північно-східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що зокрема під час проведення процедури моніторингу закупівлі UA-2020-09-01-002297-b, в ході виконання покладених на органи фінансового контролю права та обов`язки, Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області, не було належним чином здійснено аналізу чинного законодавства з урахуванням особливостей предмету закупівлі, що в свою чергу призвело до складання оскаржуваного висновку.

Так, в оскаржуваному висновку зазначено, що за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ФОП « ОСОБА_1 » не надано завірену копію сертифікату походження продукції та/або технічного паспорту на короткофокусний мультимедійний проектор InFocus INV30, що в свою чергу не відповідає вимогам пункту 2 Додатку 1 до тендерної документації (технічна специфікація). Обґрунтовуючи оскаржувані висновки, відповідач зазначив, що ненадання даних документів, незважаючи на протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою від 24.09.2020, є порушенням пункту другого частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі».

Враховуючи викладене, позивач просить суд визнати протиправною та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-09-01-002297-b від 02.11.2020.

Відповідач не погодився з позовом та надав відзив на позов, в якому зазначив, що відповідно до наказу від 07.10.2020 № 64 па підставі пункту 1 частини 2 статті 8 (дані автоматичних індикаторів ризиків) Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922 в редакції Закону України від 19.09.2019 № 114-ІХ (далі - Закон № 922) Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області (далі - Управління) прийнято рішення про початок моніторингу процедури закупівлі телевізору, інтерактивних комплексів ДК 021:2015: 32320000-2 - Телевізійне й аудіовізуальне обладнання (інформацію опубліковано в інформаційнотелекомунікаційній системі Prozorro за номером ID: UA-2020-09-01-002297-b), проведеної Комунальним закладом «Рубіжанська обласна спеціалізована школа «Кришталик» (далі - Замовник).

За результатами моніторингу було складено висновок про результати моніторингу закупівлі від 30.11.2020 (далі - Висновок), який 02.11.2020 оприлюднено в електронній системі закупівель.

Відповідно до висновку Управлінням було виявлено порушення законодавства у сфері публічних закупівель в частині не відхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону. А саме, моніторингом встановлено, що учасником ФОП ОСОБА_1 у складі тендерної пропозиції не надано завірену копію сертифікату походження продукції та/або технічного паспорту на короткофокусний мультимедійний проектор InFocus ІNV30, що не відповідає вимогам пункту 2 Додатку 1 до тендерної документації (технічна специфікація (стор. 41 ТД), відповідно до якого вимагалось, зокрема, надання завіреної Учасником копії Сертифікату походження продукції та/або технічного паспорту на виріб.

Однак Замовник на порушення пункту другого ч. 1 ст. 31 Закону № 922 не відхилив тендерну пропозицію ФОП ОСОБА_1 як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, визначив його переможцем закупівлі та уклав із ним договір від 08.10.2020 № 19.

Відповідач зазначив, що Замовник 30.10.2020 оприлюднив звіт про виконання зазначеного договору.

Враховуючи відсутність механізму усунення встановленого моніторингом порушення, Управлінням в пункті 3 розділу II Висновку зазначено наступне зобов`язання: вжиття заходів щодо недопущення таких порушень в подальшому, та протягом п`яти робочих днів в дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

При цьому, Замовником 09.11.2020 надано заперечення на Висновок, відповідно до якого Замовник посилається на свою позицію, яка зазначена у відповіді (пояснення) на запит Управління та зазначає щодо відсутності по тексту висновку конкретних заходів (зобов`язань), які має вжити Замовник, щодо недопущення такого порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в подальшому. Разом з цим у запереченні Замовник повідомляє про неможливість вчиняти будь які дії з даною закупівлею, чи приймати якісь рішення стосовно неї через відсутність на те технічної можливості та відповідних норм Закону та намір здійснити захист своїх справ шляхом оскарження Висновку в судовому порядку.

В електронній системі закупівель 17.11.2020 оприлюднена інформація щодо оскарження висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-09-01-002297-b до Луганського окружного адміністративного суду за позовом КЗ «Рубіжанська обласна спеціальна школа «Кришталик» від 16.11.2020 року.

Відповідно до пункту 2 Додатку 1 до тендерної документації (технічна специфікація (стор. 41 ТД), Замовник вимагав надати - завірену Учасником копію Сертифікату походження продукції та/або технічного паспорту на виріб. Також зазначено, що в Додатку 1 до тендерної документації Замовник визначив, що у разі відсутності вищевказаних документів, які підтверджують відповідність запропонованого товару, пропозиція відхиляється.

Враховуючи вищевикладене, Замовник, підтверджує правомірність віднесення до формальної помилки надання у складі тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 Декларації про відповідність вимогам технічних регламентів та Висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи замість копії Сертифікату походження продукції на короткофокусний мультимедійний проектор. Однак жодним чином не пояснює невідхилення тендерної пропозиції через не надання учасником технічного паспорту на виріб.

При цьому Замовник у своєму поясненні підтверджує, що у складі тендерної пропозиції відсутній технічний паспорт на виріб, та зазначає, що було здійснено перевірку інформації щодо технічний та якісних характеристик запропонованого учасником обладнання, зазначеної учасником у тендерній пропозиції на сайті, як уповноваженого представника виробника в Україні ТОВ «ЛІТКОМ» так і безпосередньо на сайті виробника короткофокусного мультимедійного проектора TM INFOCUS. За вказаними посиланнями е можливість завантажити та ознайомитись з керівництвом з експлуатації, а також з технічним паспортом на короткофокусний мультимедійний проектор InFocus INV30, які додаються до пояснення. Тобто, на думку відповідача, у учасника була технічна можливість надати технічний паспорт на виріб, проте зазначений документ у складі тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 відсутній.

Відповідач зазначає, що не надання у складі тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 завіреної копії технічного паспорту на короткофокусний мультимедійний проектор, що вимагалось тендерною документацією Замовника на підтвердження відповідності технічним та якісним характеристикам предмета закупівлі, - є невідповідністю вимогам пункту 2 Додатку 1 до тендерної документації.

Відповідно до пункту другого частини першої статті 31 Закону № 922 Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації. Таким чином, Замовник на порушення пункту другого частини першої статті 31 Закону № 922 не відхилив тендерну пропозицію ФОМ ОСОБА_1 , визначив його переможцем закупівлі та уклав із ним договір від 08.10.2020 № 19.

Щодо відсутності по тексту висновку конкретних заходів (зобов`язань), які має вжити Замовник, відповідач зазначає наступне.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 р. за № 058/35241, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Управлінням в пункті 3 розділу II Висновку зазначено мовою оригіналу: «З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні іасади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області зобов`язує вжити заходів щодо недопущення таких порушень в подальшому, та протягом п`я ти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень».

При цьому, як зазначив відповідач, Порядком № 552 не передбачено визначення органом державного фінансового контролю у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі конкретних заходів, які мас вжити Замовник на виконання зобов`язань, зазначених у висновку.

На підставі викладеного відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою суду від 23 листопода 2020 року позов Комунального закладу Рубіжанська обласна спеціальна школа "Кришталик" залишений без руху (а.с. 79).

Ухвалою суду від 07 грудня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду після усунення недоліків позовної заяви та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження (а.с. 88-89).

Ухвалою суду від 01 лютого 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 159).

У судове засідання представник позивача та представник відповідача не прибули, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином.

З урахуванням вимог ч.ч. 1, 3 ст. 205 КАС України справу розглянуто за відсутності учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку доводам сторін та доказам в межах вимог ст.ст. 72-77, 90 КАС України, суд дійшов висновку щодо обгрунтованості позовних вимог з огляду на наступне.

Матеріалами справи встановлені та підтверджені доказами наступні обставини справи.

02 листопада 2020 року відповідачем складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-09-01-002297-b (далі - Висновок) відносно проведених Комунальним закладом Рубіжанської обласної спеціальної школи "Кришталик" відкритих торгів інтерактивних комплексів, 11163710UAН, 32320000-2, ДК021 у кількості - 15 штук. (а.с. 5-7).

Дата початку моніторингу - 08.10.2020. Дата закінчення моніторингу - 30.10.2020. Підстава здійснення моніторингу: дані автоматичних індикаторів ризиків.

Зі змісту Висновку вбачається, що за результатами моніторингу закупівлі встановолено, що учасником ФОП ОСОБА_1 не надано засірену копію сертифікату походження продукції та/або техніяного паспорту на короткофокусний мультимедійний проектор InFocus INV30, що не відповідає вимогам п. 2 Додатку 1 до тендерної документації (технічна специфікація). Відповідно до протоколу, що додається Замовником до пояснень, оприлюдненого на запит Управління через елетронну систему закупівель, уповноваженою особою Замовника було вирішено (мовою оригінала): "визнати формальною (несуттєвою) помилку незначного характеру, надання у складі тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 .... декларації про відповідність вимогам технічних регламентів та висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи замість копії сертифікату походження продукції на короткофокусний мультимедійний проектор". Згідно Наказу Міністерства освіти і науки України від 29.04.2020 № 574, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 за № 410/34693 засоби навчання та обладнання (крім деяких витратних матеріалів), що поставляються та використовуються в освітньому процесі в навчальних кабінетах і SТЕМ-лабораторіях, повинні мати гігієнічний сертифікат або висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи, та технічний паспорт на виріб, та декларацію про відповідність вимогам технічних регламентів; бути укомплектованими інструкціями про використання та вберігання викладеними українською мовою, та обов`язковими методичними матеріалами для різних видів робіт відповідно до освітніх га навчальних програм. Також зазначено, що в Додатку 1 до тендерної документації Замовник визначив, що у разі відсутності вищевказаних документів, які підтверджують відповідність запропонованому товару, пропозиція відхиляється. З огляду на вищевикладене, не надання у складі тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 завіреної копії технічного паспорту на короткофокусний мультимедійний проектор, що вимагалось тендерною документацією Замовника на підтвердження відповідності технічним та якісним характеристикам предмета закупівлі - є невідповідністю вимогам п. 2 Додатку 1 до тендерної документації. Відповідно до пункту другого частини першої статті 31 Закону № 922 Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації. Таким чином, Замовник на порушення пункту другого частини першої статті 31 Закону № 922 не відхилив тендерну пропозицію ФОМ ОСОБА_1 , визначив його переможцем закупівлі та уклав із ним договір від 08.10.2020 № 19. Замовник 30.10.2020 оприлюднив звіт про виконання зазначеного договору.

У пункті 2 Висновку зазначено, що за результатами ананлізу питання розгляду тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 встановлено порушення п. 2 ч. 1 ст. 31 Закону № 922. За результатами аналізу питань: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані (додатку), оприлюднення інформації щодо закупівлі, правильності заповнення форм документів, своєчасність укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, - порушень не встановлено.

У пункті 3 Висновку зазначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в України", Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області зобов`язує вжити заходів щодо недопущення таких порушень в подальшому, та протягом п`я ти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Вирішуючи спір по суті суд враховує наступні законодавчі норми.

Відповідно до статті 6 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Частиною другою статті 19 Конституції України закріплено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі Закон № 2939) головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про державні закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Відповідно до частини другої статті 2 Закону № 2939 державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Згідно із статтею 5 Закону № 2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922 (далі - Закон № 922), проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Відповідно до ст. 8 Закону № 922, у редакції, яка діяла на час проведення мониторингу, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Частиною 2 ст. 8 Закону № 922 визначено, що рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Частиною 4 ст. 8 Закону № 922 встановлено, що строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

З відкритого сайту Prozoro (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-09-01-002297-b) вбачається, що рішення про проведення моніторингу опубліковано 08.10.2020. В свою чергу, згідно Висновку, дата закінчення мониторингу: 30.10.2020. Тобто, відповідачем дотримани строки проведення мониторингу закупівлі.

Відповідно до ч. 5 ст. 8 Закону № 922 протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

Частинами 6 та 7 ст. 8 Закону № 922 визначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Частиною 10 ст. 8 Закону № 922 визначено право Замовника на оскарження інформації, викладеної у Висновку, а саме у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (ч. 19 ст. 8 Закону № 922).

Пункт 2 частини 1 статті 31 Закону № 922 визначає, що Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

В свою чергу, наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552, зареєстрованого Міністерством юстиції України 01 жовтня 2020 року за № 958/35241, затверджено Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - Порядок № 552).

Так, п. 3 розділом ІІІ "Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку" Порядком № 552 визначено, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Дослідивши Додаток 1 до тендерної документації (а.с. 41-50) встановлено, що п.2 Додатку 1 визначає, що учасники процедури закупівлі повинні надати у складі тендерної пропозиції перелік документів:

- авторизований лист від компанії-виробника обладнання або упоноваженного представника виробника в Україні, котрий гарантує відвантаження Учасником торгів обладнання в строки і в поновму обсязі із зазначенням назви замовника, предмету закупівлі та номеру;

- завірену Учасником копію Сертифікату походження продукції та/або технічного паспорту на виріб;

- завірену Учасником копію декларації про відповідність вимогам технічних регламентів.

Таким чином, п.2 Додатку 1 вимагалось вичерпний перелік документів щодо об`єкту закупівлі.

Надання зазначених документів саме з такими назвами, як то сертифікат походження та/або технічного паспорту на виріб, а також декларація про відповідність вимогам технічних регламентів, буде відповідати вимогам п. 2 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі».

Поряд із цим, під час здійснення процедури закупівель, а саме в період часу здійснення моніторингу процедури закупівель відповідачем, учасник процедури - ФОП « ОСОБА_2 », на вимогу конгролюючого органу надав такі документи як:

- декларацію про відповідність на короткофокусний мультимедійний проектор InFocus INV30,

- висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи,

- авторизаційний лист від уповноваженого представника виробника в Україні.

В свою чергу, уповноваженою особою Замовника, було прийнято рішення у формі протоколу № 25 від 24.09.2020, відповідно до якого, таку помилку визнано формальною (несуттєвою), з огляду на надання у складі тендерної пропозиції Декларації про відповідність вимогам технічних регламентів та Висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи замість копії Сертифікату походження продукції на короткофокусний мультимедійний проектор (а.с. 57).

Статтею 22 Закону № 922 визначено поняття формальної (несуттєвої) помилки, а саме формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Окрім того, суд зазначає, що ні Законом України «Про публічні закупівлі», ні Тендерною документацією замовника не передбачено прямого обов`язку замовника відображати у протоколах тендерного комітету або іншим способом інформації щодо формальних (несуттєвих) помилок під час прийняття рішень. Такі помилки чи описки можуть бути враховані на стадії оцінки тендерної пропозиції учасника і не підлягають відображенню у протоколі так як не впливають на зміст тендерної пропозиції, або складені окремим документом, як це здійсним позивач.

Таким чином, прийняття зазначеного рішення є дискреційною формою повноважень уповноваженою особи позивача і останнє не суперечить вимогам Закону України «Про публічні закупівлі».

Щодо надання учасником закупівлі ФОП ОСОБА_1 до тендерної пропозиції висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи від 12.06.2017 № 602-123-20-3/18383 (а.с.74-75), суд зазначає наступне.

Даний висновок було видано Державною службою України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів на об`єкт, що є предметом закупівлі, який є уповноваженим органом щодо проведення державної санітарно-епідеміологічної експертизи, видає за результатами її проведення відповідні висновки на території України. Зазначений висновок розповсюджується на продукцію із технічними характеристиками, які містяться в тендерній документації і є предметом закупівлі.

Згідно висновку експертизи предмет експертизи відповідає вимогам санітарного законодавства України і за умови дотримання вимог цього висновку може бути використаний в заявленій сфері застосування. Об`єкт експертизи відповідає встановленим медичним критеріям безпеки/показникам за результатами ідентифікації, оцінки ризику для здоров`я населення, тощо.

Відповідно до п. 4 Наказу Міністерства освіти і науки України № 574 «Про затвердження Типового переліку засобів навчання та обладнання для навчальних кабінетів і БТЕМ-лабораторій» (далі - Наказ № 574) встановлено, що засоби навчання та обладнання (крім деяких витратних матеріалів), що поставляються та використовуються в освітньому процесі в навчальних кабінетах і SТЕМ-лабораторіях, повинні мати гігієнічний сертифікат або висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи, та технічний паспорт на виріб, та декларацію про відповідність вимогам технічних регламентів; бути укомплектованими інструкціями про використання та зберігання викладеними українською мовою, та обов`язковими методичними матеріалами для різних видів робіт відповідно до освітніх та навчальних програм.

Отже факт надання учасником процедури закупівель саме Висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи, а також Декларації про відповідність виробу, не суперечить ані вимогам тендерної документації, ви значеним в пункті 2 Додатку 1 (технічна специфікація), ані вимогам визначеним Наказом № 574.

Суд наголошує, що висновок є актом індивідуальної дії, який породжує права і обов`язки для позивача, а тому його зміст повинен містити чіткі визначення способу усунення виявлених порушень, тоді як зміст спірного висновку не містить таких даних, а отже не відповідає критеріям, встановлених ч.2 ст.2 КАС України.

Окрім того, суд звертає увагу, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити замовнику для усунення порушень.

Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії. Суд зазначає, що зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Аналогічна позиція викладена у подібній справі Верховним Судом у постанові від 10 грудня 2020 року №160/9513/18.

З огляду на встановлені обставини справи та висновкуі суду щодо суті спору, суд дійшов висновку щодо протиправності висновоку Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-09-01-002297-b від 02.11.2020 та наявності підстав для його скасудання, та як наслідок задоволення позовних вимог Комунального закладу Рубіжанська обласна спеціальна школа "Кришталик".

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 7, 8, 9, 32, 77, 78, 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Комунального закладу Рубіжанська обласна спеціальна школа "Кришталик" до Північно-східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-09-01-002297-b від 02.11.2020.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд.

Повний текст судового рішення складено та підписано 05 березня 2021 року.

Суддя О.В. Ірметова