Справа № 500/467/21
Суддя: Баранюк Андрій Зіновійович
Дата ухвалення: 2021-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 500/467/21

11 березня 2021 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючого судді Баранюка А.З.

за участю:

секретаря судового засідання Габрилецької С.Є.

позивача: ОСОБА_1 ;

представника позивача: Волинця С.А.;

представника відповідача: Грунди Р.П.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Тернопільського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України про визнання дій протиправними та стягнення середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок при звільненні, -

ВСТАНОВИВ:

02 лютого 2021 року до Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Тернопільського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України про визнання дій протиправними та стягнення середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок при звільненні.

Ухвалою судді від 04.02.2021 позовну заяву прийняти до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №500/467/21.

24.02.2021 представник відповідача подав до суду клопотання про залишення без розгляду даної позовної заяви.

В її обґрунтування вказує, що відповідно до наказу командувача військ оперативного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " від 19.09.2020 №335 позивача було звільнено з військової служби та згідно із наказом військового комісара Заліщицького районного військового комісаріату (по стройовій частині) від 07.10.2020 №84 його було виключено зі списків особового складу ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також всіх видів забезпечення.

20.11.2020 на картковий рахунок позивача було зараховано грошові кошти компенсація за речове майно в сумі 29441,84 грн, відтак вказує, що саме з 20.11.2020 у позивача почався місячний строк, визначений ч.5 ст.122 КАС України, для звернення до суду.

Тому, оскільки вказаний позов був поданий позивачем з пропуском строку на звернення до адміністративного суду без заяви про його поновлення, вважає, що його слід залишити без розгляду.

02.03.2021 представник позивача подав до суду відповідь на відзив, в якому стосовно клопотання про залишення позовної заяви без розгляду зазначив, що доводи наведенні у ньому доводи є помилковими.

Вказав, що відповідно до ч.2 ст.233 КЗпП України у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Зауважив, що Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 24.04.2019 у справі № 607/14495/16-ц, проаналізувавши зміст частини другої статті 233 КЗпП України, зазначив, що не проведення розрахунку з працівником у день звільнення або, якщо в цей день він не був на роботі, наступного дня після його звернення з вимогою про розрахунок є підставою для застосування відповідальності, передбаченої статтею 117 КЗпП України. У цьому разі перебіг тримісячного строку звернення до суду починається з наступного дня після проведення зазначених виплат незалежно від тривалості затримки розрахунку.

Зазначив, що невиплата звільненому працівникові всіх сум, що належать йому від власника або уповноваженого ним органу, є триваючим правопорушенням, а отже, працівник може визначити остаточний обсяг своїх вимог лише на момент припинення такого правопорушення, яким є день фактичного розрахунку.

Вказав, що таким днем у даному випадку є 20.11.2020, коли відповідач здійснив зарахування грошової компенсації за належне речове майно на картоновий рахунок позивача. Відтак, на його думку, позивач в межах тримісячного строку звернувся до адміністративного суду для захисту прав та законних інтересів.

В судовому засіданні представник позивача проти заявленого клопотання заперечив, просив відмовити у його задоволенні.

Представник відповідача клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Суд розглянувши клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, заслухавши думку представників позивача і відповідача, дослідивши фактичні обставини зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Водночас частиною першою статті 233 КЗпП України, яка регулює строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів, встановлено норму про те, що працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

Проте, відповідно до статей 3 і 221 КЗпП України, в порядку передбаченому главою XV цього Кодексу підлягають розгляду індивідуальні трудові спори працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, виду діяльності і галузевої приналежності.

Натомість строки звернення до суду в порядку адміністративного судочинства визначені у статті 122 КАС України і частина п`ята цієї статті, яка передбачає місячний строк звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Отже, з огляду на те, що строк звернення до суду за вирішенням публічно-правового спору щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні охоплюється спеціальною нормою частини п`ятої статті 122 КАС України, відсутні підстави для застосування у спірних правовідносинах положення частини першої статті 233 КЗпП України.

Вищенаведене узгоджується із правовими висновками викладеними у постанові Верховного Суду від 24 лютого 2021 року у справі №120/2722/19-а, які в силу ч.5 ст. 242 КАС України, враховуються при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, а тому посилання представника позивача на висновок Верховного Суду у справі № 607/14495/16-ц є помилковим.

Згідно виписки по картковому рахунку 20.11.2020 на картковий рахунок позивача було зараховано грошові кошти компенсація за речове майно в сумі 29441,84 грн. Отже, з урахуванням вищенаведеного з 21.11.2020 у позивача почався місячний строк, визначений ч.5 ст.122 КАС України, для звернення до суду за захистом його порушеного права.

Однак, як вбачається із відмітки на конверті та відомостей із сайту Укрпошти щодо відстежень поштових відправлень, дану позовну заяву було здано на пошту 30.01.2021, тобто з порушенням місячного строку, визначеного ч.5 ст.122 КАС України.

Суд зазначає, що дотримання строку звернення до суду з адміністративним позовом є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту таких прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання вказаних строків впливає на права та обов`язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов`язків.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, може звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного вчинення ними передбачених КАС України процесуальних дій. Тобто інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними і після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 15.05.2019 року у справі № 804/4217/18.

В обґрунтування заявленого клопотання про залишення позовної заяви без розгляду відповідач посилається на норми частини третьої статті 123 КАС України, якими передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Разом з тим, згідно із частиною першою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У відповідності до частини тринадцятої статті 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно із частиною чотирнадцятою статті 171 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Відповідно до частини п`ятнадцятої статті 171 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Таким чином, суд вважає заявлене відповідачем клопотання про залишення позовної заяви без розгляду передчасним, оскільки із аналізу вказаних вище норм КАС України слідує, що розгляд даного клопотання з підстав пропуску строків звернення до суду, що встановлено після відкриття провадження у справі, можливий лише після залишення позовної заяви без руху.

Отже, позовну заяву слід залишити без руху а позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду із вказанням інших підстав для поновлення строку.

Керуючись статтями 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Тернопільського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Тернопільського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали виготовлено 11 березня 2021 року.

Головуючий суддя Баранюк А.З.