Справа № 420/12020/20
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2021-03-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

05 березня 2021 р.м.ОдесаСправа № 420/12020/20

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Шляхтицького О.І.,

суддів Домусчі С.Д. , Семенюка Г.В. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 16 грудня 2020 року по справі № 420/12020/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області про визнання незаконною, протиправною, необґрунтованою, такою що не підлягає виконанню, не діючою та скасування вимоги, визнання відсутності боргів, стягнення коштів, зобов`язати вчинити певні дії, визнання протиправними дії та бездіяльність,-

В С Т А Н О В И В :

До П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшла адміністративна справа разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 16 грудня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області про визнання незаконною, протиправною, необґрунтованою, такою що не підлягає виконанню, не діючою та скасування вимоги, визнання відсутності боргів, стягнення коштів, зобов`язати вчинити певні дії, визнання протиправними дії та бездіяльність.

П`ятий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 04 лютого 2021 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишив без руху, надав апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом направлення на адресу П`ятого апеляційного адміністративного суду: подання апеляційної скарги разом із доданими до неї документами на державній мові або мові, якою володіє апелянт, разом із перекладом матеріалів на державну мову із їх копіями відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, із зазначенням відомостей, передбачених п. 3 ч. 2 ст. 296 КАС України, а також заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причин для такого поновлення та подання документу про сплату судового збору.

01 березня 2021 року до канцелярії П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання щодо забезпечення апелянту можливості подати апеляційну скаргу на російській мові. В обґрунтування своїх вимог апелянт посилається на те, що не володіє державною мовою, у тому числі позбавлений можливості здійснити переклад апеляційної скарги чи скористатись правовою допомогою, з огляду на відсутність можливості виходити за межі свого житла без сторонньої допомоги через незадовільний стан здоров`я та відсутність коштів для прибуття у відповідне місце призначення.

Водночас, 01 березня 2021 року до П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшла заява апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій в обґрунтування поважності пропуску строку апеляційного оскарження зазначено, що копію оскаржуваної ухвали отримано апелянтом 06.01.2021, відповідно до п.2 ч.2 ст.295, по 21.01.2021 включно належить апеляційному оскарженню оскаржувана ухвала, оскільки 21.01.2021 направлена поштою апеляційна скарга, а тому апеляційна скарга подана у п`ятнадцятиденний строк.

Також, 01 березня 2021 року канцелярії П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання про залучення перекладача за рахунок бюджету або за рахунок відповідача, в разі потреби для суду, з метою переведення апеляційної скарги з російської мови на українську мову, обґрунтовуючи дане клопотання апелянт зазначає, що українською мовою не володіє та звертатись з метою перекладу в центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги відсутня можливість, з огляду на відсутність можливості виходити за межі свого житла без сторонньої допомоги через незадовільний стан здоров`я та відсутність коштів для прибуття у відповідне місце призначення.

Крім того, 01 березня 2021 року канцелярії П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання про звільнення від сплати судового збору і взяття до відома важке матеріальне становище апелянту на підтвердження наданні документи : копія довідки від 06.11.2019 про те, що ОСОБА_1 з 14.04.2016 стоїть на обліку як пенсіонерка з повернення; копія довідки Управління Пенсійного фонду України від 04.12.2020 № 440120 про розмір пенсії за 2020 рік, яка менше прожиткового мінімуму, копія довідки Управління Пенсійного фонду України від 04.03.2020 з системи персоніфікованого обліку форми ОК-5 про відсутність доходів; копія довідки податкового органу з Державного реєстру фізичних платників податків про суми виплачених доходів за попередній календарний рік -2020 рік; копія виписки з ЄДР від 14.03.2011 «Про внесення рішення про припинення СПД»; та ін..

Суд зазначає, що вищезазначені клопотання надані ОСОБА_1 російською мовою, апеляційної скарги та клопотань українською мовою до суду не надано.

За приписами частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Так, відповідно до частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, суд наділено повноваженням зменшити тягар несення судових витрат для особи, яка до нього звертається. Водночас, наведені правові норми дають підстави для висновку, що зменшення тягаря несення судових витрат є не обов`язком суду, а повноваженням за певних обставин.

При цьому, в частині сплати судового збору законодавець визначив вичерпний перелік умов, за наявності яких можливе зменшення тягаря несення цих судових витрат.

Особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, в якому навести обставини щодо її майнового стану та, за наявності, обставини, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом права зменшити тягар несення судових витрат у частині сплати судового збору. Такі обставини повинні бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Аналізуючи норми статті 133 КАС України та статті 8 Закону України «Про судовий збір», суд дійшов висновку, що підставою для звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Вказані ОСОБА_1 підстави для звільнення обґрунтовані та свідчать про його скрутний майновий стан, що об`єктивно перешкоджав сплаті судового збору за подання апеляційної скарги

Аналогічна правова позиція була висловлена Верховним Судом в ухвалі від 19 квітня 2019 року у справі № 761/2483/17.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Щодо заява апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд приймає до уваги, оскільки апеляційна скарга подана у п`ятнадцятиденний строк.

Проте, згідно зі статтею 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова. Застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається законом.

Згідно положень ч.1 ст. 6 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», кожний громадянин України зобов`язаний володіти державною мовою.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 13 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Відповідно до статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України "Про судоустрій і статус суддів".

Положеннями статті 15 КАС України та статті 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Зміст наведених норм дає підстави для висновку, що за загальним правилом судочинство здійснюється державною мовою, це правило також стосується і дій учасників судового процесу.

Учасникам судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, гарантується право на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють. Це право може бути реалізоване ними шляхом подання заяв, надання пояснень, виступу в суді і заявлення клопотань рідною мовою або мовою, якою вони володіють. Однак, при цьому такий учасник судового процесу повинен користуватись послугами перекладача.

Водночас відповідний судовий процес може бути ініційований шляхом подання відповідної заяви (скарги), що повинна бути викладена державною мовою, тобто українською мовою. Тільки в подальшому, під час власне самого судового процесу, його учаснику гарантується право на використання рідної мови або мови, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача.

Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 14 травня 2020 року (справа № 826/7282/17), від 19 грудня 2019 року (справа №520/6952/19), від 10 травня 2018 року (справа №823/2164/17).

Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 14.12.1999 у справі №10-рп/99, українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина 5 ст. 10 Конституції України).

Окрім зазначеного вище, суд звертає увагу на те, що якщо скаржник не володіє українською мовою, соціально незахищеним верствам населення Законом України «Про безоплатну правову допомогу» гарантовано державою надання відповідних правових послуг за рахунок коштів Державного бюджету України, місцевих бюджетів та інших джерел. Для реалізації своїх прав особа має звернутися по правову допомогу до відповідного центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Крім того, колегія суддів також враховує висновки Верховного Суду, викладені зокрема в ухвалах від 21 грудня 2020 (справа № 826/503/18); від 05 листопада 2020 року (справа № 420/5247/19), від 28 вересня 2020 року (справа №420/5247/19), від 07 травня 2020 року (справа №815/7087/16).

Щодо клопотання апелянта про залучення перекладача, суд зазначає наступне.

Згідно пункту 8 частиною другою статті 180 КАС України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Тобто на даній стадії провадження не залучається перекладач відповідно до норм КАС України.

Таким чином, недоліки апеляційної скарги, зазначені в ухвалі П`ятого апеляційного адміністративного суду від 04 лютого 2021, усунені не були. При цьому, копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху апелянтом була отримана 16.02.2021, тобто строк на усунення недоліків сплинув 23.02.2021.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» (заява №11681/85) Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частиною 2 статті 298 КАС України встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно вимог ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України визначено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

На підставі наведеного, зважаючи на те, що скаржником не в повному обсязі виконано вимоги ухвали П`ятого апеляційного адміністративного суду від 04.02.2021 про залишення апеляційної скарги без руху, при наявності у останнього достатнього часу для виконання вимог ухвали та усунення недоліків апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для повернення апеляційної скарги скаржнику.

Керуючись ст.ст. 169, 243, 248, 250, 298, 325, 328, 329 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 щодо забезпечення апелянту можливості подати апеляційну скаргу на російській мові відмовити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про залучення перекладача відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 16 грудня 2020 року по справі № 420/12020/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області про визнання незаконною, протиправною, необґрунтованою, такою що не підлягає виконанню, не діючою та скасування вимоги, визнання відсутності боргів, стягнення коштів, зобов`язати вчинити певні дії, визнання протиправними дії та бездіяльність повернути апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Шляхтицький О.І.
Судді Домусчі С.Д. Семенюк Г.В.