Справа № 521/18932/19
Суддя: Леонов О. С.
Дата ухвалення: 2021-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-ар/521/1/21
УХВАЛА

іменем України

04.03.2021 року м. Одеса

Малиновський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді Леонова О.С.

при секретарі судового засідання Філозофенко А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одеса заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 23.04.2020 року по адміністративній справі № 521/18932/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного Архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Малиновського районного суду м. Одеси із заявою про роз`яснення рішення Малиновського районного суду м. Одеси у цивільній справі № 521/18932/19 за позовом ОСОБА_1 до УДАБК ОМР про визнання протиправними та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування заяви зазначив, що незрозуміло, що означає накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу скасувати, якщо з нього утримано штраф у сумі 10 200 грн. на користь Управління Державного Архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради.

У зв`язку з вищевикладеним просить суд роз`яснити рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 23.04.2020 року по адміністративній справі № 521/18932/19 в частині повернення Управлінням Державного Архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради незаконно утриманих з нього грошей в сумі 10 200 грн., якщо штраф скасовано

Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 26.02.2021 року вказану заяву прийнято до розгляду.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, доводи заяви, суд вважає, що остання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що рішенням Малиновського районного суду м. Одеси від 23.04.2020 року по адміністративній справі № 521/18932/19 позов ОСОБА_1 до Управління Державного Архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанови про адміністративне правопорушення, - задоволено. Постанову заступника начальника Управління начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Р.К. №394/18 від 21.06.2018 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративного правопорушення передбаченого частиною 5 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу - скасовано, провадження у справі про адміністративне правопорушення - закрито.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 08.07.2020 року апеляційну скаргу Управління Державного Архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 23.04.2020 року залишено без задоволення. Рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 23.04.2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного Архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанови про адміністративне правопорушення залишено без змін.

Відповідно до статті ч. ч. 1, 2, 3, 4 ст. 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Подання заяви про роз`яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Ашингдейн проти Сполученого Королівства" (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, (п. 57, Series A, № 93), право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. В справі Європейського суду з прав людини "Пономарьов проти України" (заява № 3236/03) від 3 квітня 2008 року вказано, що сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

У п. 32 Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що всі судові рішення повинні бути зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою це необхідна передумова розуміння рішення сторонами та громадськістю.

Як роз`яснив Пленум Вищого адміністративного суду України у постанові «Про судове рішення в адміністративній справі» № 7 від 20.05.2013 року Зміст ухвалених судових рішень повинен відповідати приписам статей 163, 165, 183-3, 183-4, 206, 207, 231, 232 КАС України. Рішення судів усіх інстанцій, незалежно від виду провадження, повинно бути гранично повним, зрозумілим, чітким, обов`язково містити вступну, описову, мотивувальну і резолютивну частини з додержанням зазначеної послідовності. Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду (пункт 19).

Таким чином, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

За загальними нормами права, роз`яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає неясність рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Норми ст. 254 КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Незрозумілість судового рішення є оціночним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається за розсудом суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв (здоровий глузд, зрозумілість для звичайної розумної людини без юридичної освіти). Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визнання рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту норми вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Таким чином, суд звертає увагу заявника на те, що роз`яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється, насамперед, з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду).

При цьому, дослідивши зміст зазначеного вище рішення суду, матеріали справи, подану заяву, суд зауважує, що рішення суду є чітким, зрозумілим і додаткового роз`яснення не потребує. Заявником в обґрунтування власної заяви про роз`яснення рішення Малиновського районного суду м. Одеси не наведено суду жодних обставин, які б об`єктивно свідчили про неясність чи невизначеність судового рішення, та не зазначено які припускаються варіанти тлумачення рішення і як це впливає на його виконання. За такого, суд приходить до висновку, що рішення є чітким і зрозумілим та не потребує додаткового роз`яснення.

Фактично, із заяви про роз`яснення рішення суду вбачається, що питання полягає в повернені відповідачем утриманих з позивача коштів, як штрафу який скасовано.

Суд звертає увагу заявника, що у разі винекнення спору про повернення Управлінням ДАБК утриманих з позивача коштів скасованого штрафу є окремим спором, для вирішення якого ОСОБА_1 має права звертатись з окремим позовом про відшкодування шкоди.

Керуючись ст.ст.243,248 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 23.04.2020 року по адміністративній справі № 521/18932/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного Архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанови про адміністративне правопорушення відмовити в повному обсязі.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки передбачені ст. 256 КАС України.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Малиновський районний суд м. Одеси протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 04.03.2021 року.

Суддя О.С. Леонов

04.03.21