Справа № 160/15264/20
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2021-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Турлакової Н.В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Дніпровської міської ради в особі Постійної комісії з питань бюджету, фінансів та місцевого самоврядування Дніпровської міської ради про визнання дій та бездіяльності протиправними, зобов`язання вчинити певні дії,-
ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Дніпровської міської ради в особі Постійної комісії з питань бюджету, фінансів та місцевого самоврядування Дніпровської міської ради в якій позивачі просили:
- визнати протиправною бездіяльність Постійної комісії з питань бюджету, фінансів та місцевого самоврядування Дніпровської міської ради щодо не погодження у проміжок часу з лютого 2020 по 01.06.2020 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 розміру пайового внеску пайової участі по об`єкту: «Реконструкція будівлі АДРЕСА_1 під магазин»;
- визнати протиправними дії Постійної комісії з питань бюджету, фінансів та місцевого самоврядування Дніпровської міської ради щодо повернення до Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету з підстав урегулювання правових питань документів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 щодо погодження розміру пайового внеску пайової участі по об`єкту: «Реконструкція будівлі АДРЕСА_1 під магазин»;
- зобов`язати Постійну комісію з питань бюджету, фінансів та місцевого самоврядування Дніпровської міської ради погодити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 розмір пайового внеску пайової участі по об`єкту: «Реконструкція будівлі АДРЕСА_1 під магазин».
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що у лютому 2020р. ОСОБА_1 разом з ОСОБА_2 подали до Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету заяву щодо погодження розміру пайового внеску по об`єкту: «Реконструкція будівлі АДРЕСА_1 під магазин» та заяву про підготовку договору про пайову участь на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпра по об`єкту «Реконструкція будівлі АДРЕСА_1 під магазин». 01.06.2020р. ОСОБА_1 отримав лист Департаменту від 26.05.2020 №10/15-231, у якому повідомлено: «Листом від 14.05.2020 №11/3-5 департамент правового забезпечення міської ради повідомив комісію, що в Індустріальному районному суді міста Дніпропетровська триває розгляд справи №202/3031/18 за позовом Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 . Враховуючи вищезазначене, профільною комісією повернуті документи до департаменту економіки, фінансів та міського бюджету міської ради для урегулювання об`єктом правових питань». Позивачі зазначають, що рішенням Дніпропетровської міської ради від 29.07.2011 №5/14 «Про внесення змін до рішення міської ради від 21.03.07 №6/11 «Про порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної ті соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська» не передбачено право відповідача повертати без погодження документи або відмовляти у погодженні розміру пайового внеску по об`єкту та не передбачено право відповідача у відмові в укладанні договору про пайову участь із закінченням 15 денного строку з дня подання відповідної заяви. Вважаючи такі дії та бездіяльність протиправними позивачі звернулися до суду з даним позовом.
У відзиві на адміністративний позов відповідач зазначив, що величина (розмір, обсяг) є категорією, якою позначають вимірювані речі, тобто які можна виміряти чи обчислити, так само і розмір пайового внеску є змінною категорією, який має бути розрахований за певними правилами викладеними у пунктах 2.1-2.5 Порядку № 5/14, виходячи з певних конкретних обставин, проте позовні вимоги не містять жодного розрахунку розміру пайового внеску, який позивач просить погодити, що зумовлює об`єктивну неможливість їх задоволення.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 грудня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду і відкрито провадження по справі та згідно ч.2 ст.257 КАС України ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Дослідивши чинне законодавство та матеріали справи, суд доходить наступних висновків.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету із заявою щодо погодження розміру пайового внеску по об`єкту: «Реконструкція будівлі АДРЕСА_1 під магазин» та заявою про підготовку договору про пайову участь на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпра по об`єкту «Реконструкція будівлі АДРЕСА_1 під магазин».
На звернення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 05.05.2020р. вх.№20/155, листом Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради від 26.05.2020 №10/15-231 позивачів повідомлено, що на виконання Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.11 № 3038-VI та Порядку залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внесків) у розвитку інфраструктури міста Дніпра затвердженого рішенням міської ради від 29.07.2011 № 5/14, надані документи по об`єкту «Реконструкція будівлі під магазин» по АДРЕСА_1 були передані на погодження постійною комісією міської ради з питань бюджету, фінансів та місцевого самоврядування. Департамент правового забезпечення міської ради повідомив комісію, що в Індустріальному районному суді міста Дніпропетровська триває розгляд справи №202/3031/18 за позовом Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .
Враховуючи вищезазначене, профільною комісією повернуті документи до департаменту економіки, фінансів та міського бюджету міської ради для урегулювання об`єктом правових питань.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності в Україні визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Відповідно до частини третьої статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті (частина друга статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).
Відповідно до частини п`ятої статті 40 Закону України «Про врегулювання містобудівної діяльності» величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і поза майданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.
Органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими для виконання на відповідній території (стаття 144 Конституції України).
Частиною першою статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.
Отже, орган місцевого самоврядування наділений Законом правом встановлювати порядок розрахунку розміру пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту та такий розрахунок повинен відповідати вимогам Закону.
Рішенням Дніпропетровської міської ради від 21.03.2007 року №6/11 «Про порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська» затверджено Порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська.

Рішенням Дніпропетровської міської ради від 29.07.2011 року №5/14 було внесено зміни до рішення №6/11 від 21.03.2007 року «Про порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська».

Також рішеннями Дніпровської міської ради №6/19 від 28.12.2011 року та №9/9 від 08.06.2016 року, від 25.09.2019 року № 6/48, від 18.12.2019 року № 7/52 було внесено зміни та доповнення до Порядку залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внесків) у розвиток інфраструктури міста Дніпропетровська.

У розділі 1 «Загальні положення» Порядку від 21.03.2007 року №6/11 (зі змінами) зазначено, що розмір пайової участі (внеску) замовників (забудовників) у створенні (розвитку) соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури М.Дніпропетровська з урахуванням соціально-економічного значення об`єктів будівництва (реконструкції), зміни функціонального призначення тощо для міста.

Пайова участь (внесок) замовників (забудовників) у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста (надалі пайова участь) є внеском, який замовник (забудовник) має сплатити до бюджету м. Дніпропетровська без урахування ПДВ. Залучені кошти спрямовуються на фінансування об`єктів соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста.

Цей Порядок застосовується для визначення розмірів пайової участі замовників (забудовників), які мають намір здійснити на території міста Дніпропетровська: - будівництво (реконструкцію) будь-яких об`єктів, незалежно від їх форми власності; - зміну функціонального призначення (перепрофілювання, переобладнання тощо) об`єктів виробничого та невиробничого призначення; - зміну функціонального призначення житлових будинків (приміщень) на нежитлові відповідно до встановленого порядку; - будівництво, прокладання, влаштування телекомунікаційних мереж.

Пункт 2.6. Порядку регулює порядок укладання договору про пайову участь. Величина пайової участі визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації фінансово-економічним департаментом Дніпропетровської міської ради (далі-департамент) звернення замовника (забудовника) про укладання договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість об`єкту, з техніко-економічними показниками, погодженими з постійною комісією міської ради з питань соціально-економічного розвитку, бюджету і фінансів. Величина пайової участі визначається у договорі, укладеному між Дніпропетровською міською радою, в особі департаменту, та замовником (забудовником).

Договір про пайову участь укладається не пізніше п`ятнадцяти робочих днів з дня реєстрації департаментом звернення замовника (забудовника) про його укладання.

Кошти пайової участі сплачуються у повному обсязі до прийняття об`єкта в експлуатацію одним платежем або частинами за графіком, що визначається договором, якщо інше не передбачено договором, укладеним до набрання чинності цього Порядку.

Згідно п.2.8 Порядку, рішення про звільнення замовників (забудовників) від сплати пайової участі приймає Дніпропетровська міська рада за поданням постійної комісії міської ради з питань соціально-економічного розвитку бюджету та фінансів.

Правове положення постійних комісій міських рад врегульовано статтею 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», якою визначено, що Постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету. Депутати працюють у постійних комісіях на громадських засадах.

Постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти програм соціально-економічного і культурного розвитку, місцевого бюджету, звіти про виконання програм і бюджету, вивчають і готують питання про стан та розвиток відповідних галузей господарського і соціально-культурного будівництва, інші питання, які вносяться на розгляд ради, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях ради з доповідями і співдоповідями

Перелік, функціональна спрямованість і порядок організації роботи постійних комісій визначаються регламентом відповідної ради та Положенням про постійні комісії, що затверджується радою з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» щодо реалізації повноважень ради у здійсненні державної регуляторної політики постійними комісіями відповідної ради.

Рішенням Дніпровської міської ради від 15.02.2017 № 44/18 «Про затвердження Положення про постійні комісії Дніпровської міської ради VII скликання», з урахуванням змін внесених рішеннями Дніпровської міської ради від 25.04.2018 № 89/31, від 25.03.2020 № 83/55 (які є публічно доступними) у Дніпровській міській раді VII скликання утворено постійні комісії, зокрема, з питань бюджету, фінансів та місцевого самоврядування.

Відповідно до ст.3 Положення про постійні комісії Дніпровської міської ради VII скликання постійні комісії вивчають, попередньо розглядають, готують висновки, з питань, які належать до відання міської ради, її виконавчого комітету, здійснюють контроль за виконанням рішень міської ради. Кожна постійна комісія розглядає питання відповідно до компетенції, визначеної цим Положенням.

Згідно ст. 31 Положення про постійні комісії Дніпровської міської ради VII скликання постійні комісії, як правило, на кожному своєму засіданні розглядають інформацію про хід виконання раніше прийнятих комісією рішень, рішень міської ради, контроль за виконанням яких покладено на постійні комісії, рішень виконавчого комітету міської ради, прийняття яких було здійснено за ініціативою або за участю постійної комісії.

Постійні комісії організовують контроль за виконанням зазначених рішень згідно з положеннями Регламенту міської ради.

Стаття 39 Положення про постійні комісії Дніпровської міської ради VII скликання передбачає, що ведення документообігу постійних комісій організовується та організаційно-технічно забезпечується спеціалістами департаменту міської ради та секретарями цих комісій.

Постійні комісії здійснюють контроль за виконанням рішень міської ради, її виконавчого комітету, інших виконавчих органів міської ради, підприємств, організацій та установ, підзвітних та підконтрольних міській раді та її виконавчому комітету, незалежно від форм власності, з профільних питань постійної комісії відповідно до галузевої направленості.

На виконання своїх функцій постійні комісії мають право отримувати від виконавчого комітету, підприємств, організацій та установ, підзвітних та підконтрольних міській раді та її виконавчому комітету, незалежно від форм власності, (з профільних питань постійної комісії відповідно до галузевої направленості) необхідні матеріали та документи.

Повноваження постійної комісії з питань бюджету, фінансів та місцевого самоврядування визначені статтею 40 Положення про постійні комісії Дніпровської міської ради VII скликання.

До відання постійної комісії з питань бюджету, фінансів та місцевого самоврядування належать повноваження щодо: попереднього розгляду профільних питань: (п. 1.5 статті 40 Положення) Про виконання замовником договору про пайову участь відповідно п. 11 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» при реєстрації УДАБК Дніпровської міської ради декларацій про готовність до експлуатації закінчених будівництвом об`єктів.

Згідно п.п.1.1, 1.6 Положення про департамент економіки фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради (далі - департамент) утворено згідно з рішенням міської ради від 16.03.2016 № 7/3 «Про затвердження структури Дніпропетровської міської ради та її виконавчих органів, граничної чисельності працівників міської ради та її виконавчих органів», зі змінами, є виконавчим органом Дніпровської міської ради і правонаступником прав та обов`язків (у тому числі майнових, фінансових, немайнових і корпоративних) фінансово-економічного департаменту Дніпропетровської міської ради.

Департамент є юридичною особою публічного права, утримується за рахунок коштів бюджету Дніпровської міської територіальної громади (далі -бюджет), має самостійний баланс, рахунки у Головному управлінні Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, вкладні (депозитні), валютні та інші рахунки у банках, печатку із зображенням Державного Герба України і своїм найменуванням, штампи, бланки та інші реквізити як виконавчий орган міської ради.

У п.2.2 вказаного Положення зазначено Основні завдання у сфері економічного розвитку та інвестицій, зокрема, за зверненнями замовників (забудовників) підготовка остаточних розрахунків пайової участі замовників (забудовників) у розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра згідно з укладеними договорами.

Розділом 3 Положення передбачено, що у сфері економічного розвитку та інвестицій департамент:

- здійснює приймання документів від замовників (забудовників), необхідних для остаточного розрахунку пайового внеску у розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра;

- за зверненнями замовників (забудовників) готує остаточні розрахунки пайової участі замовників (забудовників) у розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра згідно з укладеними договорами.

- подає техніко-економічні показники по об`єктах замовників (забудовників) на погодження постійній комісії міської ради з питань бюджету та фінансів.

З аналізу зазначених положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Положення про постійні комісії Дніпровської міської ради та Порядку від 21.03.2007р. №6/11 (зі змінами) можливо дійти висновку про те, що Постійна комісія з питань бюджету, фінансів та місцевого самоврядування Дніпровської міської ради є самостійним органом, який наділений повноваженнями у питаннях щодо погодження розміру пайового внеску.

При цьому, наявність або відсутність статусу юридичної особи для визначення особи, яка має відповідати за позовом, не має значення, оскільки відповідно до положень п.п.7, 9 ст.4, ч.3 ст.46 Кодексу адміністративного судочинства України відповідачами у справах адміністративної юрисдикції можуть бути суб`єкти владних повноважень незалежно від того, чи є ці суб`єкти юридичними особами або ні. Єдиним визначальним критерієм для цієї мети є лише той факт, чи здійснював цей орган публічно-владні управлінські функції.

З прохальної частини позовної заяви видно, що позивач просить суд визнати протиправними дії та бездіяльність Постійної комісії з питань бюджету, фінансів та місцевого самоврядування Дніпровської міської ради, посилаючись на те, що відповідач необхідних дій з укладання відповідного договору не виконав, як це передбачено п.2.6. Порядку від 21.03.2007р. №6/11.

При цьому, ні матеріали справи, ні обґрунтування позовної заяви не містять будь-які посилання чи докази звернення позивачів безпосередньо до Постійної комісії з питань бюджету, фінансів та місцевого самоврядування Дніпровської міської ради щодо погодження розміру пайового внеску пайової участі по об`єкту: «Реконструкція будівлі №75 Б по вул. Янтарній під магазин» чи звільнення замовників (забудовників) від сплати пайової участі.

Разом з тим, в межах спірних правовідносин, позивачі звернулися до Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету із заявою щодо погодження розміру пайового внеску по об`єкту: «Реконструкція будівлі №75 Б по вул. Янтарній під магазин» та заявою про підготовку договору про пайову участь на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпра по об`єкту «Реконструкція будівлі №75 Б по вул. Янтарній під магазин».

Крім того, на звернення позивачів від 05.05.2020р. вх.№20/155 до Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, Департаментом було надано позивачам відповідь від 26.05.2020 №10/15-231 про результати розгляду поданих документів.

Таким чином, з матеріалів справи вбачається, що позивачі звернулися до Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету щодо погодження розміру пайового внеску в межах підготовки договору про пайову участь на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпра.

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради () зареєстрований як юридична особа 24.05.2016, номер запису: 0076921, тобто є юридичною особою публічного права, що також підтверджується Положенням про департамент економіки фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради.

Таким чином, позивачі не позбавлені можливості на оскарження, у т.ч. в судовому порядку дій (бездіяльності) та рішень Департаменту в разі порушення їх прав, інтересів чи обов`язків.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачами в якості відповідача визначено Дніпровську міську раду в особі Постійної комісії з питань бюджету, фінансів та місцевого самоврядування Дніпровської міської ради.

Отже, відповідач не вчиняв жодних дій та бездіяльності, які породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки позивачів. Тобто, в розумінні ст. 5 КАС України права та інтереси позивачів з боку Дніпровської міської ради не є порушеними та такими, що підлягають захисту.

Таким чином, оскільки встановлені обставини справи свідчать про те, що Дніпровською міською радою не вчинялись дії чи бездіяльність відносно позивачів, а відповідно Дніпровська міська рада не порушила і не могла порушити прав чи законних інтересів позивачів, то суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Отже, звертаючи позовні вимоги про визнання протиправними дій та бездіяльності до Дніпровської міської ради, позивач фактично звернула їх до органу, який не приймав участь у спірних правовідносинах з позивачами.

При цьому, оскільки позовні вимоги зобов`язального характеру є похідними від первісних, відповідно також не підлягають задоволенню.

Окрім іншого, суд зазначає, що позивачі звернувся до суду з адміністративним позовом у правовідносинах, що виникли щодо пайової участі.

Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Зокрема обов`язок участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (сплати пайової участі) виникає у замовника, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті.

Замовником у розумінні статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Отже, зміст правовідносин, які виникають між замовником та відповідними органами в процесі визначення розміру, укладення договору, внесення до нього змін, виконання умов договору, сплата пайового внеску є цивільно правовим та має приватно-правовий характер.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Так, частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З урахуванням зазначеного, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено та не надано жодних доказів порушення Дніпровською міською радою прав та законних інтересів позивачів в межах поданого адміністративного позову, а отже у задоволенні позову необхідно відмовити повністю.

Керуючись ст.ст.241-250 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_2 ) до Дніпровської міської ради (49000, м.Дніпро, пр.Дмитра Яворницького, 75, ) в особі Постійної комісії з питань бюджету, фінансів та місцевого самоврядування Дніпровської міської ради про визнання дій та бездіяльності протиправними, зобов`язання вчинити певні дії про зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Турлакова