Справа № 520/1319/2020
Суддя: Катунов В.В.
Дата ухвалення: 2021-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2021 р. Справа № 520/1319/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Катунова В.В.

суддів: Чалого І.С. , Ральченка І.М.

за участю секретаря судового засідання Ігнатьєвої К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.09.2020, суддя Севастьяненко К.О., 61022, м. Харків, майдан Свободи, 6, повний текст складено 08.10.20 по справі № 520/1319/2020

за позовом Приватного акціонерного товариства "АТ Науково-дослідний інститут радіотехнічних вимірювань"

до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області

про скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Приватне акціонерне товариство "АТ Науково-дослідний інститут радіотехнічних вимірювань", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, в якому просив суд:

- cкасувати податкові повідомлення-рішення:

№ від 20.09.2018 про стягнення штрафу в сумі 21236,07 грн. за порушення строку сплати земельного податку;

№ від 26.10.2018 про нарахування штрафу в сумі 21236,08 грн. за порушення строку сплати земельного податку ;

№ від 07.12.2018 про нарахування штрафу в сумі 10618,04 грн. за порушення строку сплати земельного податку ;

№ від 26.12.2018 про нарахування штрафу в сумі 10618,04 грн. за порушення строку земельного податку;

№ від 05.04.2019 про нарахування штрафу в сумі 1763,04 грн. за порушення строку сплати земельного податку;

№ від 05.04.2019 про нарахування штрафу в сумі 31854,11 грн. за порушення строку сплати земельного податку;

№ від 03.06.2019 про нарахування штрафу в сумі 7432,64 грн. за порушення строку сплати земельного податку;

№ від 03.06.2019 про нарахування штрафу в сумі 10618,04 грн. за порушення строку сплати земельного податку;

№ від 12.07.2019 про нарахування штрафу в сумі 13048,67 грн. за порушення строку сплати земельного податку;

№ від 12.07.2019 про нарахування штрафу в сумі 19238,19 грн. за порушення строку сплати земельного податку;

№ від 01.08.2019 про нарахування штрафу в сумі 9131,51 грн. за порушення строку сплати земельного податку;

№ від 01.08.2019 про нарахування штрафу в сумі 17100,75 грн. за порушення строку сплати земельного податку;

№ від 18.10.2019 про нарахування штрафу в сумі 6133,32 грн. за порушення строку сплати земельного податку;

№ від 18.10.2019 про нарахування штрафу в сумі 31338,29 грн. за порушення строку сплати земельного податку;

- стягнути з ГУ ДПС у Харківській області судові витрати.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22.09.2020 адміністративний позов задоволено.

Скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області № від 20.09.2018 про стягнення штрафу в сумі 21236,07 грн. за порушення строку сплати земельного податку.

Скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області № від 26.10.2018 про нарахування штрафу в сумі 21236,08 грн. за порушення строку сплати земельного податку.

Скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області № від 07.12.2018 про нарахування штрафу в сумі 10618,04 грн. за порушення строку сплати земельного податку.

Скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області № від 26.12.2018 про нарахування штрафу в сумі 10618,04 грн. за порушення строку земельного податку.

Скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області № від 05.04.2019 про нарахування штрафу в сумі 1763,04 грн. за порушення строку сплати земельного податку.

Скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області № від 05.04.2019 про нарахування штрафу в сумі 31854,11 грн. за порушення строку сплати земельного податку.

Скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області № від 03.06.2019 про нарахування штрафу в сумі 7432,64 грн. за порушення строку сплати земельного податку.

Скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області № від 03.06.2019 про нарахування штрафу в сумі 10618,04 грн. за порушення строку сплати земельного податку.

Скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області № від 12.07.2019 про нарахування штрафу в сумі 13048,67 грн. за порушення строку сплати земельного податку.

Скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області № від 12.07.2019 про нарахування штрафу в сумі 19238,19 грн. за порушення строку сплати земельного податку.

Скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області № від 01.08.2019 про нарахування штрафу в сумі 9131,51 грн. за порушення строку сплати земельного податку.

Скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області № від 01.08.2019 про нарахування штрафу в сумі 17100,75 грн. за порушення строку сплати земельного податку.

Скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області № від 18.10.2019 про нарахування штрафу в сумі 6133,32 грн. за порушення строку сплати земельного податку.

Скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області № від 18.10.2019 про нарахування штрафу в сумі 31338,29 грн. за порушення строку сплати земельного податку.

Стягнуто на користь "АТ Науково-дослідний інститут радіотехнічних вимірювань" (вул. Академіка Павлова, буд. 271, м. Харків, 61054, ) судові витрати в розмірі 3170,49 грн (тридцять одна тисяча сімдесят гривень 49 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ).

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, згідно з якою апелянт просить суд скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

В апеляційній скарзі відповідач зазначив, що за результатами камеральної перевірки з питань своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з земельного податку відповідачем встановлено порушення строків сплати суми узгодженого грошового зобов`язання по земельному податку, а тому, позивачу нараховано штраф за затримку сплати грошового зобов`язання за платежем земельний податок з юридичних осіб. Відповідач зазначає, що незалежно від того, з яких причин платником податку не було своєчасно погашено узгоджену суму грошового зобов`язання (зокрема, розстрочення чи відстрочення грошового зобов`язання або податкового боргу), такий платник після фактичного погашення боргу повинен сплатити суму штрафу у розмірі, який залежить від терміну прострочення.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Також, Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (код в ЄДРПОУ ВП: 43983495) подало клопотання, в якому просило замінити відповідача - Головне управління ДПС у Харківській області на його правонаступника Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України. До клопотання додає копію наказу ДПС України від 24.12.2020р. № 755, копію витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців, та громадських формувань щодо Головного управління ДПС у Харківській області як відокремленого підрозділу ДПС України.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 № 537 Про утворення територіальних органів Державної податкової служби утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 1, а також реорганізовано територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів, Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 2. Згідно з додатком 1 та 2 даної постанови утворено Головне управління ДПС у Харківській області, до якого приєдналось Головне управління ДФС у Харківській області.

Згодом, постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 року № 893 вирішено ліквідувати як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби України (далі - ДПС України) за переліком згідно з додатком, до якого, у тому числі, включено Головне управління ДПС у Харківській області, - пункт 1.

В абзаці 4 п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 року № 893 закріплено, що права та обов`язки територіальних органів ДПС України, що ліквідуються відповідно до п. 1 цієї постанови, переходять ДПС України та її територіальним органам.

Наказом ДПС України від 30.09.2020 № 529 утворено як відокремлені підрозділи ДПС України територіальні органи за переліком згідно з додатком, до якого, зокрема, включено Головне управління ДПС у Харківській області.

14 грудня 2020 року було проведено державну реєстрацію створення Головного управління ДПС у Харківській області як відокремленого підрозділу юридичної особи - ДПС України, про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - пі дприємців та громадських формувань внесено запис за № 008085321.

Наказом ДПС України від 24.12.2020 № 755 розпочато з 01.01.2021 здійснення територіальними органами ДПС України, утвореними як її відокремлені підрозділи, повноважень і функцій територіальних органів ДПС України, що ліквідуються відповідно до п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 року № 893.

Згідно з ч. ст. 52 КАС України, у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає за необхідне клопотання про заміну відповідача у справі задовольнити, замінити Головне управління ДПС у Харківській області на суб`єкта владних повноважень, який представляє інтереси органів ДПС України - Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (код в ЄДРПОУ ВП: 43983495), як правонаступника.

Відповідно до ч.4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги рішення суду першої інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що Головним ДПС у Харківській області було проведено камеральні перевірки позивача з питань своєчасної сплати суми грошових зобов`язань зі сплати земельного податку за період 2016, 2019 років.

За результатами вказаних перевірок відповідачем було складено акти № 12109/20- 40-12-14-19/14309534 від 28.08.2018, № 14754/20-40-12-14-19/14309534 від 10.10.2018, № 16480/20-40-12-14-19/14309534 від 13.11.2018, № 78/20-40-57-05-19/14309534 від 12.12.2018, № 802/20-40-57-05-19/14309534 від 18.03.2019, № 1721/20-40-57-05-19/14309534 від 17.05.2019, № 2142/20-40-57-05-19/14309534 від 21.06.2019, № 2411/20-40-57-05-19/14309534 від 18.07.2019, № 85/20-40-57-04-19/14309534 від 16.09.2019.

Предметом дослідження проведених камеральних перевірок було питання дотримання граничних термінів сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку на майно в частині плати за землю (земельний податок з юридичних осіб).

На підставі вказаних актів відповідачем були винесені податкові повідомлення-рішення: № від 20.09.2018, № від 26.10.2018, ППР № від 07.12.2018, ППР № від 26.12.2018, ППР № від 05.04.2018, ППР № від 05.04.2019, ППР № від 03.06.2019, ППР № від 03.06.2019, ППР № від 12.07.2019, ППР № від 12.07.2019, № від 01.08.2019, ППР № від 01.08.2019, № ППР № від 18.10.2019, ППР№ від 18.10.2019.

За наслідком адміністративного оскарження вищенаведені податкові повідомлення - рішення залишені без змін, а скарги позивача без задоволення.

Позивач вважає оскаржувані податкові повідомлення-рішення відповідача безпідставними та прийнятими з порушенням вимог Податкового кодексу України, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що штрафні санкції не нараховуються у разі прийняття контролюючим органом рішення про розстрочення (відстрочення) сплати грошового зобов`язання (податкового боргу) з дати прийняття такого рішення, а саме рішення про розстрочення (відстрочення) податкового боргу від 19.09.2016 № 3, яке, відповідно до атів перевірок, досліджувалось податковим органом та ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 14.09.2016 року.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.

Абзацом першим пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України (далі ПК України) передбачено обов`язок платника податку самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.

Враховуючи викладене, на платника податків покладено обов`язок здійснити встановлені строки сплату узгодженого грошового зобов`язання. Не сплачене у встановлений законом строк грошове зобов`язання визначається сумою податкового боргу платника податків.

Пунктом 126.1 статті 126 ПК України передбачено, що у разі, якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання та/або авансових внесків з податку на прибуток підприємств протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Отже, передумовою нарахування штрафних санкцій з підстав, визначених пунктом 126.1 статті 126 ПК України, є несплата платником податків суми узгодженого податкового зобов`язання у встановлені законом строки.

Зміна строку сплати податку та збору здійснюється шляхом перенесення встановленого податковим законодавством строку сплати податку та збору або його частини на більш пізній строк. Зміна строку сплати податку здійснюється, зокрема, у формі розстрочки (пункти 32.1, 32.2 статті 32 ПК України).

Колегією суддів встановлено, що 14.09.2016 ухвалою Харківського окружного адміністративного суду розстрочено Публічному акціонерному товариству "АТ Науково-Дослідний Інститут Радіотехнічних вимірювань" виконання судового рішення - постанови Харківського окружного адміністративного суду від 22.08.2016 р. в адміністративній справі № 820/3818/16 терміном на чотири роки, згідно до графіку погашення заборгованості в період з 20.09.2016 р. по 20.08.2020 р. зі сплатою щомісячно суми в розмірі 53090,20 (п`ятдесят три тисячі дев`яносто) грн. 20 коп.

Як вбачається з актів перевірок податковим органом при проведенні камеральних перевірок за період з серпня 2018 року по вересень 2019 року досліджувались своєчасність сплати ПРАТ «АТ НДРІВ» узгоджених податкових зобов`язань.

Так, актами перевірки № 12109/20- 40-12-14-19/14309534 від 28.08.2018, № 14754/20-40-12-14-19/14309534 від 10.10.2018, № 16480/20-40-12-14-19/14309534 від 13.11.2018, № 78/20-40-57-05-19/14309534 від 12.12.2018 встановлено несвоєчасність сплати підприємством узгоджених податкових зобов`язань з плати за землю (земельний податок) за липень 2016 року.

Актом перевірки № 802/20-40-57-05-19/14309534 від 18.03.2019 встановлено несвоєчасність сплати підприємством узгоджених податкових зобов`язань з плати за землю (земельний податок) за липень 2016 року та січень 2019 року.

Актом перевірки № 1721/20-40-57-05-19/14309534 від 17.05.2019 встановлено несвоєчасність сплати підприємством узгоджених податкових зобов`язань з плати за землю (земельний податок) за липень 2016 року та квітень 2019 року.

Актами перевірки № 2142/20-40-57-05-19/14309534 від 21.06.2019, № 2411/20-40-57-05-19/14309534 від 18.07.2019 та № 85/20-40-57-04-19/14309534 від 16.09.2019 встановлено несвоєчасність сплати підприємством узгоджених податкових зобов`язань з плати за землю (земельний податок) за липень 2016 року та 2019 року.

Колегія суддів зазначає, що з наданих до матеріалів справи та досліджених судом під час розгляду справи копій актів перевірок вбачається, що окрім іншого, податковим органом при проведені перевірки було використано рішення про розстрочення (відстрочення) податкового боргу від 19.09.2016 № 3 та ухвала Харківського окружного адміністративного суду від 14.09.2016 року.

Порядок прийняття рішень розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків визначено ст.100 гл. 9 Погашення податкового боргу платника податків Податкового кодексу.

Так, п. 100.1 ст.100 ПКУ зазначено, що розстроченням, відстроченням грошових зобов`язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов`язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день прийняття контролюючим органом рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу.

Наказом Міністерства доходів і зборів України 10 жовтня 2013 року № 574 затверджено порядок розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків, який діє на виконання ст. 100 ПКУ.

Дія цього Порядку поширюється на платників податків - фізичних осіб (резидентів і нерезидентів), юридичних осіб (резидентів і нерезидентів) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з Кодексом або податковими законами, і на яких покладено обов`язок зі сплати податків та зборів згідно з Кодексом.

Згідно п.1.4. Порядку, розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) вважається наданим, якщо на підставі заяви платника податків прийнято відповідне рішення органу доходів і зборів та укладено договір про розстрочення (відстрочення).

На підставі пунктів 1.5.-1.6. Порядку, період при сплаті розстрочених (відстрочених) грошових зобов`язань (податкового боргу) дорівнює календарному місяцю або іншому строку за згодою сторін, який зафіксовано у договорі про розстрочення (відстрочення). На суму розстроченого (відстроченого) грошового зобов`язання (податкового боргу) нараховуються проценти за кожний календарний день користування платником розстроченням (відстроченням) грошових зобов`язань (податкового боргу).

Сума нарахованих процентів, не сплачена платником податків у строки, визначені договором про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання (податкового боргу), визнається сумою податкового боргу платника податків.

Пунктом 3.5. Порядку передбачено, що не пізніше наступного робочого дня з дня прийняття або отримання рішення орган доходів і зборів за місцем обліку платника податків (або за місцем обліку його грошового зобов`язання (податкового боргу)) укладає з цим платником договір про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) затвердженого зразка. Строк дії договору починається з дати його підписання.

Відповідно до п. 3.6. Порядку у день укладання договору про розстрочення (відстрочення) підрозділ, до функцій якого належать питання розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання (податкового боргу), вносить до журналу відомості про укладений договір, які переносяться до ІС органів доходів і зборів. Не пізніше дня, наступного за днем внесення до журналу відомостей про укладений договір, копія такого договору передається підрозділу, до функцій якого належить ведення обліку надходжень з податків, зборів, платежів, для проведення звірки повноти та правильності відображення розстрочених (відстрочених) сум в ІС органів доходів і зборів.

Пункт 3.7. Порядку вказує, що якщо на дату підписання договору суми грошових зобов`язань (податкового боргу) платника податків були вже частково погашені, то в договорі зазначається сума грошового зобов`язання (податкового боргу), визначеного в ІС на дату підписання договору.

Якщо договір про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання (податкового боргу) укладається пізніше дня прийняття рішення про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання (податкового боргу), то таке рішення є підставою для ненарахування: пені, нарахованої за несвоєчасну сплату узгодженого грошового зобов`язання, сума якого підлягає розстроченню (відстроченню), за період з початку дії розстрочення (відстрочення) до дати підписання договору; штрафу, нарахованого за несвоєчасну сплату узгодженого грошового зобов`язання, самостійно визначеного платником податків, за період з початку дії розстрочення (відстрочення) до дати підписання договору.

На розстрочені (відстрочені) грошові зобов`язання (податковий борг) пеня та штрафи не нараховуються з дати укладання (підписання) договору до закінчення строку дії договору про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання (податкового боргу).

Таким чином, Податковим кодексом встановлено, що обов`язки перенесення строків сплати грошових зобов`язань при розстроченні (відстроченні) грошового зобов`язання (податкового боргу) регулюються договором, укладеним між податковим органом та платником податків.

Натомість, рішення про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання (податкового боргу) не є підставою для нарахування штрафних санкцій та/або пені, а лише є підставою для укладення відповідного договору, без якого рішення податкового органу є неправомочним.

Пункт 126.1. ст.126 ПКУ визначає, що у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Таким чином, суд зазначає, що Податковим кодексом передбачено нарахування штрафної санкції за несвоєчасну сплату податкового зобов`язання, зазначеного у поданій податковій декларації.

В свою чергу, рішення податкового органу про розстрочення та рішення суду не є податковою звітністю і застосування штрафних санкцій щодо таких документів статтею 126 Податкового кодексу не передбачено.

При цьому, в ході судового розгляду справи встановлено, що позивач здійснював своєчасну сплату грошових зобов`язань, про що свідчать наявні в справі платіжні доручення.

Відповідно до пункту 3.9 Порядку №574 на розстрочені (відстрочені) грошові зобов`язання (податковий борг) пеня та штрафи не нараховуються з дати укладання (підписання) договору до закінчення строку дії договору про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання (податкового боргу).

Таким чином, відповідно до наведених вище положень податкового законодавства штрафні санкції не нараховуються у разі прийняття контролюючим органом рішення про розстрочення (відстрочення) сплати грошового зобов`язання (податкового боргу) з дати прийняття такого рішення, а саме рішення про розстрочення (відстрочення) податкового боргу від 19.09.2016 № 3, яке, відповідно до атів перевірок, досліджувалось податковим органом та ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 14.09.2016 року.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає необґрунтованими доводи апеляційної скарги, що незалежно від того, з яких причин платником податку не було своєчасно погашено узгоджену суму грошового зобов`язання (зокрема, розстрочення чи відстрочення грошового зобов`язання або податкового боргу), такий платник після фактичного погашення боргу повинен сплатити суму штрафу у розмірі, який залежить від терміну прострочення, оскільки чинним законодавством не встановлено такого обов`язку платника податків.

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для скасування податкових повідомленнь-рішеннь № від 20.09.2018, № від 26.10.2018, ППР № від 07.12.2018, ППР № від 26.12.2018, ППР № від 05.04.2018, ППР № від 05.04.2019, ППР № від 03.06.2019, ППР № від 03.06.2019, ППР № від 12.07.2019, ППР № від 12.07.2019, № від 01.08.2019, ППР № від 01.08.2019, № ППР № від 18.10.2019, ППР№ від 18.10.2019 як протиправних.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.09.2020 року по справі №520/1319/2020 прийнято з дотриманням норм чинного процесуального та матеріального права і підстав для його скасування не виявлено.

Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Харківській області - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.09.2020 по справі № 520/1319/2020 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя В.В. Катунов
Судді І.С. Чалий І.М. Ральченко
Постанова складена в повному обсязі 05.03.21.