Справа № 280/8857/20
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2021-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

04 березня 2021 року Справа № 280/8857/20 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стрельнікової Н.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРОФРУТ-КОМПАНІ»

до Головного управління ДПС у Запорізькій області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЄВРОФРУТ-КОМПАНІ» (далі позивач) звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі відповідач), в якому позивач просить суд: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 25.08.2020 винесене відповідачем, яким встановлено завищення від`ємного значення, що рахується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду у розмірі 818015, 00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовує протиправними діями податкового органу щодо проведення перевірки. А саме, вказує про проведення камеральної перевірки після закінчення строку встановленого п.76.3 ст.76 Податкового кодексу України та порушення контролюючим органом строків направлення спірного податкового повідомлення-рішення. Також, позивач в позовній заяві вказує на невідповідність висновків акта перевірки щодо порушення позивачем вимог податкового законодавства. Зазначає, що Акт перевірки не містить обставин та доказів порушення ТОВ «ЄВРОФРУТ-КОМПАНІ» вимог п.п. б) п.п. в) п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України, з посиланням на порушенням яких прийняте податкове повідомлення-рішення. Стверджує, що відображення податкового кредиту в декларації за травень 2020 року здійснено відповідно до пп. 4 п. 5 розділу ІІІ Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 N 21, із змінами і доповненнями (далі - Порядок N 21). З огляду на вищевикладене, просить суд задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою судді від 09.12.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Відповідач 05.01.2021 подав до суду відзив на позов (вх. 488), в якому заперечив проти позову. Вказав, що камеральна перевірка проведена в строки, передбачені Податковим кодексом України, а саме правомірність проведення камеральної перевірки обґрунтовується,тим що така перевірка проводиться в 30 денний строк після граничного строку для подання декларації, а саме після 20.06.2020. Також, відповідач зазначає, що Податкове повідомлення-рішення № від 21.04.2020, яке включене Позивачем до податкового кредиту не є узгодженим. Таким чином, вважає позовні вимоги необґрунтованими та просить у позові відмовити.

Позивачем 21.01.2021 надана відповідь на відзив (вх. 3817) у якому зазначено, що пояснення, викладені у Відзиві не спростовують обставини та підстави, викладені в позовній заяві. Також позивач вказав, що порушення строку проведення перевірки підтверджується датою складання Акта камеральної перевірки, яка для камеральної перевірки за положеннями Податкового кодексу України є датою проведення перевірки.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, суд визнав за доцільне вирішити справу за наявними в ній матеріалами, в порядку письмового провадження.

Суд, оцінивши повідомлені позивачем обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.

19.03.2020 ТОВ «ЄВРОФРУТ-КОМПАНІ» подало до ГУ ДПС у Запорізькій області податкову декларацію з податку на додану вартість за лютий 2020 року. До декларації позивач надав Заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, в якій зазначив до бюджетного відшкодування на розрахунковий рахунок 917729,00 грн. (а.с. 32-40).

27.03.2020 ГУ ДПС у Запорізькій області складено Акт №242/08-01-04-02/40092123 про результати камеральної перевірки з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування з податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за лютий 2020 року (а.с. 43-47).

За висновками даного Акта камеральної перевірки, ТОВ «ЄВРОФРУТ-КОМПАНІ» відмовлено у наданні бюджетного відшкодування у розмірі 917729 грн. згідно податкової декларації з податку на додану вартість за лютий 2020 року та встановлено заниження суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового періоду) (р.21) в сумі 917729 грн.

Підставою відмови в бюджетному відшкодуванні та заниженні суми від`ємного значення стало посилання на зазначення невірного розрахункового рахунку платника податків у Заяві про повернення суми бюджетного відшкодування. Вказана обставина свідчить, що відмова у бюджетному відшкодуванні здійснена за відсутності порушення податкового законодавства.

На підставі висновків Акта перевірки №242/08-01-04-02/40092123 від 27.03.2020, ГУ ДПС у Запорізькій області прйинято податкове повідомлення-рішення форми «В3» № від 21.04.2020, згідно якого виявлено відсутність права ТОВ «ЄВРОФРУТ-КОМПАНІ» на отримання бюджетного відшкодування за лютий 2020 року та відсутність права на врахування такої суми від`ємного значення при наданні бюджетного відшкодування податку на додану вартість в сумі 917729,00 грн. (а.с. 48).

Податкове повідомлення-рішення № від 21.04.2020 отримано нарочно 21.04.2020 в період до 01.05.2020. Позивачем отримане податкове повідомлення-рішення не оскаржувалось та є узгодженим 01.05.2020.

12.05.2020 Позивачем подано до контролюючого органу уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок № за звітний податковий період лютий 2020 року в якому уточнено в частині збільшення «Суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду в сумі 56594,00 грн. 18.06.2020 ТОВ «ЄВРОФРУТ-КОМПАНІ» подало до ГУ ДПС у Запорізькій області податкову декларацію з податку на додану вартість за травень 2020 року №.

В податковій декларації за травень 2020 року ТОВ «ЄВРОФРУТ-КОМПАНІ»

- у рядку 16.2 зазначило суму збільшення від`ємного значення, відображену в уточненому розрахунку, поданому 12.05.2020р. в сумі 56594,00 грн.

- у рядку 16.3 зазначило суму збільшення від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу, відображену в Акті камеральної перевірки №242/08-01-04-02/40092123 від 27.03.2020, в сумі 917729,00 грн., яка узгоджена протягом звітного (податкового) періоду, згідно податкового повідомлення-рішення № від 21.04.2020 ( а.с.32-38).

До декларації позивач надав Заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, в якій зазначив до бюджетного відшкодування на розрахунковий рахунок в сумі 99 714,00 грн. та Довідку про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду в сумі 1 879 631,00 грн.(а.с. 39-40).

22.07.2020 працівниками ГУ ДПС у Запорізькій області було складено Акт №571/08-01-04-02/40092123 про результати камеральної перевірки з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за травень 2020 року( а.с. 28-31).

За змістом вступної частини Акту, проведено камеральну перевірку достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника за травень 2020 року (податкова декларація з податку на додану вартість від 18.06.2020 року № уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок від 12.05.2020р. №), відповідно до п.200.10 ст.200 розділу V Податкового кодексу України в порядку встановленому ст.76 глави 8 розділу ІІ Кодексу.

За висновками Акту №571/08-01-04-02/40092123 від 22.07.2020, ТОВ «ЄВРОФРУТ-КОМПАНІ» відмовлено у наданні бюджетного відшкодування у розмірі 99714 грн. згідно податкової декларації з податку на додану вартість за травень 2020 року та зменшена сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового)періоду на суму 818015 грн.

Підставою відмови в бюджетному відшкодуванні та зменшенні від`ємного значення стало посилання на зазначення Таблиці декларації «Збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу на підставі податкового повідомлення рішення та/або уточнюваного розрахунку», невірної дати Податкового повідомлення-рішення № від 21.04.2020.

З посиланням на вказану обставину, податковим органом зазначено про порушення ТОВ «ЄВРОФРУТ-КОМПАНІ» п.п. б) п.п. в) п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України

На підставі висновків Акта перевірки №571/08-01-04-02/40092123 від 22.07.2020р., ГУ ДПС у Запорізькій області винесено:

- податкове повідомлення-рішення від 25.08.2020 № винесене ГУ ДПС у Запорізькій області, яким виявлено відсутність права на отримання бюджетного відшкодування за травень 2020 року та відсутність права на врахування такої суми від`ємного значення при наданні бюджетного відшкодування податку на додану вартість в сумі 99714,00 грн.

- податкове повідомлення-рішення від 25.08.2020 №, винесене ГУ ДПС у Запорізькій області, яким ТОВ «ЄВРОФРУТ-КОМПАНІ» , встановлено завищення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду у розмірі 818015,00 грн (а.с.25).

Звертаючись до суду позивачем оскаржується податкове повідомлення-рішення від 25.08.2020 №, прийняте ГУ ДПС у Запорізькій області, яким ТОВ «ЄВРОФРУТ-КОМПАНІ», встановлено завищення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду у розмірі 818015,00 грн.

Суд, вирішуючи спір по суті, виходить з наступного.

Пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України (в редакції, яка діяла на момент перевірки) камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

За приписами підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій).

Камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, встановлених пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника.

Як зазначено у пункті 76.1 статті 76 Податкового кодексу України камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

При цьому, будь-якого окремого рішення для проведення даного виду перевірки не вимагається, оскільки подання платником податків податкової звітної документації автоматично виступає юридичним фактом для перевірки її достовірності. Наведене свідчить про обов`язковий характер камеральної перевірки, яка проводиться у випадку подання платником звітних документів до контролюючого органу.

Підставою призначення перевірки за наслідками якої прийнято спірне податкове повідомлення-рішення є перевірка достовірності нарахування бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

Статтею 200 Податкового кодексу України передбачено порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків.

У відповідності до п. 200.10 ст. 200 Податкового кодексу України У строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).

Даною нормою встановлено, що Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Таким чином, положеннями п. 200.10 ст. 200 Податкового кодексу України встановлено спеціальний строк проведення камеральної перевірки податкової декларації з податку на додану вартість, що обчислюється, починаючи від граничного терміну встановленого для подачі або від дати отримання податкової декларації.

Згідно з п. п. 49.18.1 п. 49.18 ст. 49 Податкового кодексу України податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю (у тому числі в разі сплати місячних авансових внесків) - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

Звітним періодом для платника податку на додану вартість є один календарний місяць, що встановлено пунктом 202.1 статті 202 Податкового кодексу України.

Надаючи оцінку дотримання контролюючим органом вимог податкового законодавства, суд враховує правову позицію, викладену в Постанові Верховного суду від 21.02.2020 по справі №826/17123/18.

Зокрема, Верховний суд в даній Постанові, зазначив про наявність правових підстав відступлення від раніше існуючої судової практики (в т.ч. на яку посилається відповідач) та сформулював правовий висновок, відповідно до якого незалежно від прийнятого платником податків рішення про допуск (недопуск) посадових осіб до перевірки, оскаржуючи в подальшому наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому, таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.

Така правова позиція відповідає завданням та основним засадам адміністративного судочинства, закріпленим у статті 2 КАС України.

Тобто, Верховний суд зазначає, що оскаржуючи наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень платник податків може посилатись на порушення порядку проведення такої перевірки, яким судами, поряд із встановленими в ході перевірки порушеннями податкового та/або іншого законодавства, має бути надана правова оцінка.

Як свідчать надані документі, вбачається з акту перевірки від 22 липня 2020 року та не є спірним між сторонами, об`єктом перевірки були:

- уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок № поданий позивачем до контролюючого органу 12.05.2020.

- податкова декларація з податку на додану вартість за травень 2020 року №, подана позивачем до контролюючого органу 18.06.2020.

За таких обставин, відповідно до вимог пункту 86.2 статті 86 Податкового кодексу України граничний термін проведення перевірки:

- уточнюючого розрахунку № - не пізніше 11.06.2020 (дата подання 12.05.2020);

- податкової декларації з податку на додану вартість за травень 2020 року № - не пізніше 20.07.2020.

Згідно пункту 86.1 статті 86 Податкового кодексу України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Пунктом 86.2 статті 86 Податкового кодексу України встановлено, що за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Підпунктом 3 пункту 2.5. Методичних рекомендацій щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця акт про результати камеральної перевірки у день складання реєструється в окремому журналі реєстрації актів про результати камеральних перевірок затверджених Наказом Міністерства доходів і зборів України від 14 червня 2013 року N 165 (із змінами)

Дані норми свідчать, що на відміну від документальної перевірки, для якої законодавством (п.86.3, п.86.4. ст.86 Податкового кодексу України) встановлено строк для оформлення Акта перевірки, Акт камеральної перевірки складається та реєструється в день перевірки і протягом трьох днів після складення направляється платнику податків. За таких обставин суд погоджується з позицією позивача, що дата складення Акта камеральної перевірки є датою здійснення такої камеральної перевірки.

Судом встановлено, що Акт камеральної перевірки №571/08-01-04-02/40092123, який став підставою винесення спірного повідомлення-рішення складено контролюючим органом 22.07.2020.

Таким чином, відповідачем порушено термін проведення камеральної перевірки, відносно

- уточнюючого розрахунку № - на сорок днів (граничний термін проведення перевірки 11.06.2020) (дата подання 12.05.2020).

- податкової декларації з податку на додану вартість за травень 2020 року № - на два дня (граничний термін проведення перевірки 20.07.2020).

Суд не приймає до уваги посилання в Акті камеральної перевірки №571/08-01-04-02/40092123 від 22.07.2020 на проведення перевірки 20.07.2020 року, оскільки Відповідачем не надано доказів, що камеральна перевірка була призначена та проведена саме 20.07.2020.

Досліджуючи дату проведення перевірки, суд також суд приймає до уваги, що спірне податкове повідомлення-рішення прийняте на підставі Акта камеральної перевірки від 22.07.2020, яка відповідно до змісту п.86.2. ст. 86 Податкового кодексу України є датою камеральної перевірки.

За таких обставин, судом встановлено, що відповідачем проведено камеральну перевірку декларації позивача з податку на додану вартість після закінчення терміну для проведення такої перевірки передбачених п. 200.10 ст. 200 Податкового кодексу України

Суд важає, що протиправність проведення камеральної перевірки, висновки якої безпідставно покладені в основу прийняття спірного податкового повідомлення-рішення, обумовлює безпідставність визначення податкового правопорушення і, як наслідок цього, безпідставність зменшення позивачу суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на суму 818015 грн.

Щодо висновків акта перевірки про порушення позивачем вимог податкового законодавства, то надаючи оцінку даним обставинам, суд зазначає наступне:

Як вбачається з Акту перевірки №242/08-01-04-02/40092123 від 27.03.2020, камеральною перевіркою відмовлено у наданні ТОВ «ЄВРОФРУТ-КОМПАНІ» бюджетного відшкодування у розмірі 917729 грн. згідно податкової декларації з податку на додану вартість за лютий 2020 року та встановлено заниження суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового періоду) (р.21) в сумі 917729 грн.

Відповідно до п. 200.14 ст. 200 ПКУ якщо за результатами камеральної або документальної перевірки контролюючий орган виявляє невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, то такий орган:

у разі перевищення заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування над сумою, визначеною контролюючим органом за результатами перевірок, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються сума такого перевищення та підстави для її вирахування;

у разі з`ясування за результатами проведення перевірок факту, за яким платник податку не має права на отримання бюджетного відшкодування, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються підстави відмови в наданні бюджетного відшкодування.

Згідно з п. 2 розд. II Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 N 1204, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 22.01.2016 за N 124/28254, із змінами та доповненнями (далі - Порядок N 1204), у разі якщо за результатами перевірок виявлено завищення суми бюджетного відшкодування або відсутність права на отримання платником податку бюджетного відшкодування, то відповідний структурний підрозділ контролюючого органу складає податкове повідомлення-рішення за такими формами:

"В1" - у разі завищення заявленої суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, у тому числі якщо заявлені до відшкодування суми податку на додану вартість на момент перевірки відшкодовані платнику податку;

"В3" - у разі відмови у наданні бюджетного відшкодування.

Протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання (при проведенні процедури адміністративного або судового оскарження - протягом десяти календарних днів, наступних за днем її закінчення):

податкового повідомлення-рішення "В1" заявлена та невідшкодована сума бюджетного відшкодування за декларацією, на яку складено повідомлення-рішення, зменшується в інтегрованій картці платника податків, що ведеться в контролюючому органі. При цьому, така сума не підлягає відображенню у податковій декларації з ПДВ.

податкового повідомлення-рішення "В3" завищена сума, на яку складено повідомлення-рішення, зменшується в інтегрованій картці платника податків, що ведеться у контролюючому органі.

Підпунктом 5 пункту 4 розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 N 21 (далі - Порядок N 21) передбачено відображення у рядку 16 податкової декларації з ПДВ від`ємного значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду, зокрема:

- у рядок 16.1 переноситься значення рядка 21 декларації за попередній звітний (податковий) період;

- у рядку 16.2 вказуються суми збільшення/зменшення залишку від`ємного значення за результатами уточнюючих розрахунків, поданих протягом звітного (податкового) періоду;

- у рядку 16.3 вказується сума збільшення/зменшення від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу, що узгоджена протягом звітного (податкового) періоду.

Сукупність даних норм та офіційних роз`яснень контролюючого органу свідчать, що за умови відсутності порушень норм ст. ст. 197 - 199 Податкового кодексу України сума, у якій відмовлено при наданні бюджетного відшкодування ПДВ, враховується у збільшення значення рядків "збільшено/зменшено залишок від`ємного значення (від`ємного значення попередніх звітних податкових періодів) за результатами перевірки контролюючого органу" податкової декларації з ПДВ за звітний (податковий) період, на який припадає день узгодження цього податкового повідомлення-рішення. Тобто така сума відображається в податковій декларації платника зі знаком "+" у рядку 16.3 податкової декларації з ПДВ за звітний (податковий) період, на який припадає день узгодження цього податкового повідомлення-рішення.

Надані документи свідчать та не заперечується відповідачем, що за результатами Акту камеральної перевірки №242/08-01-04-02/40092123 від 27.03.2020 винесено податкове повідомлення рішення форми «В3» № від 21.04.2020, згідно якого виявлено відсутність права ТОВ «ЄВРОФРУТ-КОМПАНІ» на отримання бюджетного відшкодування за лютий 2020 року та встановлено заниження суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового періоду) (р.21) в сумі 917729 грн.

Акт камеральної перевірки №242/08-01-04-02/40092123 від 27.03.2020 та підстава відмови у бюджетному відшкодуванні не містять обставин порушення Позивачем вимог норм ст. ст. 197 - 199 Податкового кодексу України.

А саме, за змістом Акта №242/08-01-04-02/40092123 від 27.03.2020, підставою відмови в бюджетному відшкодуванні та заниженні від`ємного значення стало посилання на зазначення невірного розрахункового рахунку платника податків у Заяві про повернення суми бюджетного відшкодування.

Тобто відмова в бюджетному відшкодуванні не пов`язана порушенням Позивачем податкового законодавства або неправомірністю формування податкового кредиту.

Пунктом 56.1 статті 56 Кодексу визначено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Підпунктом 56.17.1 пункту 56.17 статті 56 Податкового кодексу України передбачено, що процедура адміністративного оскарження закінчується днем, наступним за останнім днем строку, передбаченого для подання скарги на податкове повідомлення-рішення або будь-яке інше рішення відповідного контролюючого органу у разі, коли така скарга не була подана у зазначений строк. При цьому день закінчення процедури адміністративного оскарження вважається днем узгодження грошового зобов`язання платника податків

Таким чином, після закінчення процедури адміністративного оскарження податкове повідомлення-рішення набуває статусу узгодженого.

Пунктом 56.3 статті 56 Податкового кодексу України визначено, що скарга подається до контролюючого органу вищого рівня у письмовій формі (за потреби - з належним чином засвідченими копіями документів, розрахунками та доказами, які платник податків вважає за потрібне надати з урахуванням вимог пункту 44.6 статті 44 цього Кодексу) протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу, що оскаржується.

Підпунктом 5 пункту 4 розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 N 21, визначено, що сума від`ємного значення, що узгоджена протягом звітного (податкового) періоду за результатами перевірки контролюючого органу відображається в податковій декларації з ПДВ в рядку 16.3 з обов`язковим відображенням такої суми в таблиці "Збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу на підставі податкового повідомлення-рішення та/або уточнюючого розрахунку".

Податкове повідомлення-рішення форми «В3» № від 21.04.2020 отримано позивачем 21.04.2020, відповідно граничний термін подання адміністративної скарги визначався 01.05.2020.

Судом встановлено, що позивачем станом на 01.05.2020, а також на момент подання декларації за травень 2020 р. (18.06.2020) та проведення перевірки і винесення податкового повідомлення-рішення, яке є предметом даного спору не оскаржувалось в адміністративному або судовому порядку податкове повідомлення-рішення форми «В3» № від 21.04.2020.

Відповідно на дату подання позивачем податкової декларації за травень 2020 року податкове повідомлення-рішення форми «В3» № від 21.04.2020 було узгоджене. Таким чином, право позивача на збільшення податкового кредиту в декларації за травень 2020 року на суму узгодженого податкового повідомлення-рішення «В3» № від 21.04.2020 в розмірі 917729,00 грн. є безспірним та відповідає вимогам законодавства.

Окрім того, п.86.10 ст. 86 Податкового кодексу України передбачено, що в Акті перевірки зазначаються як факти заниження, так і факти завищення податкових зобов`язань платника.

У висновках Акта перевірки №242/08-01-04-02/40092123 від 27.03.2020 відповідач зазначає про заниження позивачем суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового періоду) (р.21) в сумі 917729,0) грн.

Тобто, право позивача на збільшення податкового кредиту в наступному податковому періоді суму 917729,0 грн. перевірено та визначено Актом перевірки №242/08-01-04-02/40092123 від 27.03.2020.

Суд не приймає твердження відповідача на неузгодженість податкового повідомлення-рішення «В3» № від 21.04.2020 з посиланням на наявність судового спору по його оскарженню, оскільки предметом дослідження є період за який проводилась перевірка та статус податкового повідомлення-рішення на момент перевірки.

Судом встановлено, що позивач звернувся до суду з окремим позовом про оскарження податкового повідомлення-рішення «В3» № від 21.04.2020., лише 16.10.2020 тобто звернення до суду відбулось за межами строку встановленого для адміністративного оскарження та в період після прийняття спірного повідомлення-рішення.

Також судом встановлено, що ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 11.01.202 закрито провадження по справі №280/7345/20 по оскарженню податкового повідомлення-рішення «В3» № від 21.04.2020 у зв`язку з відмовою позивача від позову.

Суд зазначає, що відповідно до підпункту 56.17.1 пункту 56.17 статті 56 ПК України процедура адміністративного оскарження закінчується днем, наступним за останнім днем строку, передбаченого для подання скарги на податкове повідомлення-рішення або будь-яке інше рішення відповідного контролюючого органу у разі, коли така скарга не була подана у зазначений строк. При цьому день закінчення процедури адміністративного оскарження вважається днем узгодження грошового зобов`язання платника податків (пункт 56.17 статті 56 ПК України).

Таким чином, після закінчення процедури адміністративного оскарження податкове повідомлення-рішення набуває статусу узгодженого, але цей статус може бути змінений відповідно до положень статті 56.18. статті 56 ПК України, у випадку оскарження в терміни визначені ст. 122 КАС України.

Відповідно до пункту 37.2 ст. 37 Податкового кодексу України визначено, що податковий обов`язок виникає у платника податку з моменту настання обставин, з якими цей Кодекс та закони з питань митної справи пов`язують сплату ним податку.

Аналогічна позиція, щодо порядку узгодження податкових повідомлень-рішень викладена в Постанові Верховного Суду від 09.12.2019 справа № 805/1740/16-а.

Таким чином, на момент подання декларації, складення Акта перевірки та винесення спірного рішення, податковове повідомлення-рішення «В3» № від 21.04.2020 є узгодженим та підлягало відображенню в декларації позивача.

Щодо висновків акта перевірки про порушення вимог податкового законодавства, то суд встановлено наступне:

Підставою зменшення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду на суму 818015,0 грн., стало посилання на зазначення Таблиці декларації невірної дати податкового повідомлення-рішення № від 21.04.2020.

З посиланням на вказану обставину, податковим органом зазначено про порушення ТОВ «ЄВРОФРУТ-КОМПАНІ» п.п. б) п.п. в) п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України

В свою чергу, п.п. б) п.п. в) п. 200.4. ст.200 Податкового кодексу України встановлено, що при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200 1.3 статті 200 1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету,

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Аналіз змісту п.п. б) п.п. в) п. 200.4. ст.200 Податкового кодексу України та обставини справи, свідчать що Позивач не порушивав вимоги п.п. б) п.п. в) п.200.4. ст.200 Податкового кодексу України, що визначає незаконність висновків Акта перевірки та прийнятого на їх підставі податкового повідомлення-рішення.

Також суд враховує, що згідно п. 200.1. ст.200 Податкового кодексу України сума податку, яка підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Відповідно до пункту 200.6 статті 200 ПК України платник податку може прийняти самостійно рішення про зарахування в повному обсязі належної йому суми бюджетного відшкодування або її частини у зменшення податкових зобов`язань з цього податку, що виникли протягом наступних звітних (податкових) періодів, за наявності умов, передбачених пунктом 200.4 цієї статті. Зазначене рішення відображається платником податку у податковій декларації, яку він подає за результатами звітного (податкового) періоду, в якому виникає право на подання заяви про отримання бюджетного відшкодування згідно з нормами цієї статті. Платник податку зберігає право на отримання бюджетного відшкодування коштами у майбутніх звітних (податкових) періодах.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що сума від`ємного значення визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду та враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу), а в разі відсутності податкового боргу платник ПДВ має право обирати: декларувати йому суму бюджетного відшкодування чи зараховувати цю суму до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду. При цьому податковий кредит, який бере участь у розрахунку суми бюджетного відшкодування, формується за рахунок сум від`ємного значення з ПДВ, які фактично сплачені отримувачем товару його постачальнику (постачальникам) або до Державного бюджету України у попередніх (попередньому) податкових періодах (податковому періоді), що передують (передує) звітному.

Питання правомірності відображення суми ПДВ в податковому кредиту попередніх і звітному податкових періодах зі строком давності, що не перевищує у 1095 днів, не є спірним між сторонами та підтверджується матеріалами перевірки.

Натомість, зменшуючи суму від`ємного значення, що зараховується до складу наступного звітного періоду на суму 818015,00 грн., контролюючий орган виходив виключно з факту допущення позивачем технічної помилки при заповненні Таблиці декларації невірної дати податкового повідомлення-рішення. Втім, саме лише допущення технічної помилки не може бути єдиною підставою для висновку про завищення бюджетного відшкодування і, відповідно, у відмові для виплати таких сум за відсутності встановленого контролюючим органом факту несплати ПДВ.

Аналогічна правова позиція викладена і в постановах Верховного Суду від 09.12.2019 (справа №805/1740/16-а), від 11 вересня 2018 року (справа N 810/3697/16), від 12 червня 2018 року (справа N 812/1294/17).

Як вже встановлено судом, податкове повідомлення-рішення № від 21.04.2020р. отримано підприємством, не оскаржувалось та є узгодженим 01.05.2020. Тобто підпадало під відображення його в податковій декларації з податку на додану вартість за травень 2020 року, що і було виконано підприємством.

Будь які інші податкові-повідомлення рішення з такою сумою та терміном узгодження ГУ ДПС у Запорізькій області не виносились. ГУ ДПС у Запорізькій області мав повну інформацію про узгодження податкового повідомлення-рішення № від 21.04.2020 в травні 2020 року, оскільки вів його облік у інтегрованій картці ТОВ «ЄВРОФРУТ-КОМПАНІ».

За таких обставин, суд вважає, що відповідач мав прийняти та врахувати при перевірці декларації наявність податкового повідомлення-рішення № від 21.04.2020 форми «В3», яке було узгоджене в травні 2020 року.

Вказана вимога відповідає положенням п.86.10 ст. 86 Податкового кодексу України, якою встановлено, що в акті перевірки зазначаються як факти заниження, так і факти завищення податкових зобов`язань платника.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 2 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до ст. 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності..

Підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність необхідної сукупності підстав для задоволення позовних вимог.

Щодо відшкодування витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 20000,00 грн. суд значає наступне.

Згідно ч.ч.1-3 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ч.ч.1-5 ст.134 КАС України:

1. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

2. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

3. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

4. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

5. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

З метою розподілу судових витрат позивач повинен подати до суду детальний опис виконаних адвокатом робіт (наданих послуг) та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Так, матеріали справи не містять жодних доказів на підтвердження виконаних об`ємів робіт, їх кількості та видів.

Отже, відшкодування витрат на правову допомогу задоволенню не підлягають.

При зверненні до суду з даним адміністративним позовом позивачем сплачено судовий збір у розмірі 12 270, 50 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250,255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРОФРУТ-КОМПАНІ» до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 25.08.2020 винесене Головним управлінням ДПС у Запорізькій області, яким встановлено завищення від`ємного значення, що рахується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду у розмірі 818015, 00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, б.166, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРОФРУТ-КОМПАНІ» (72319, Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Шмідта, буд. 65, ) судові витрати у розмірі 12 270, 50 грн.

Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Перехідних положень КАС України рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Н.В. Стрельнікова