Справа № 320/1614/20
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2021-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2021 року № 320/1614/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д., розглянувши в письмовому провадженні за правилами загального позовного провадження у місті Києві адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Дошкільного навчального закладу (центр розвитку дитини) № 18 Ясочка Білоцерківської міської ради Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Білоцерківська міська рада Київської області про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

до Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (04071, м. Київ, вул. Межигірська, 8) з позовом до Дошкільного навчального закладу (центр розвитку дитини) № 18 Ясочка Білоцерківської міської ради Київської області (09107, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Ярослава Мудрого, 68), в якому просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівель Дошкільного навчального закладу (центр розвитку дитини) № 18 Ясочка Білоцерківської міської ради Київської області () за адресою: Київська обл., м. Біла Церква, вул. Ярослава Мудрого, 68, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 28.12.2019 № 1074.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що під час проведення перевірки було виявлено ряд порушень правил техногенної і пожежної безпеки, які зазначені в Акті перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб, у зв`язку з чим суб`єктом господарювання недотримані вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Ухвалою суду від 02 березня 2020 року відкрито загальне позовне провадження по справі та призначено підготовче засідання на 23 березня 2020 року і запропоновано відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву.

23 березня 2020 року у зв`язку з клопотання представника відповідача розгляд справи був відкладений на 05 травня 2020 року.

27 березня 2020 року через канцелярію суду від відповідача надійшов відзив на адміністративний позов відповідно до якого відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки ним поступово усуваються недоліки які були виявлені під час перевірки, також відповідач зазначив, що зупинення роботи школи матиме негативні наслідки для учнів та працівників.

05 травня 2020 року у зв`язку з клопотання представника відповідача розгляд справи був відкладений на 02 червня 2020 року.

Ухвалою від 02 червня 2020 року судом було продовжено строк проведення підготовчого провадження по справі на 30 календарних днів та оголошено перерву в підготовчому засіданні на 02 липня 2020 року.

Ухвалою від 02 липня 2020 року судом було залучено до участі по справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Білоцерківську міську раду Київської області та оголошено перерву в підготовчому засіданні на 23.07.2020.

23 липня 2020 року розгляд справи був знятий з розгляду у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному, наступне судове засідання призначено на 04.09.2020.

04 вересня 2020 року розгляд справи був відкладений у зв`язку з клопотанням представника відповідача та третьої особи на 22.09.2020

Ухвалою від 22 вересня 2020 року суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 26 жовтня 2020 року, після чого розгляд справи неодноразово відкладався.

08 грудня 2020 року сторони у судове засідання не з`явились, про дату час і місце судового розгляду були повідомлені належним чином. Від представника позивача надійшло клопотання про здійснення подальшого розгляду справи за його відсутності, в порядку письмового провадження.

Представники відповідача та третьої особи у судове засідання не з`явились, в черговий раз надіслали клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із стрімким зростанням в Україні кількості хворих на COVID-19.

Водночас, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання з врахуванням наступного.

У заяві Голови Ради суддів України щодо карантинних заходів, яка була розміщена 11.03.2020 на офіційному веб-сайті Ради суддів України (http://rsu.gov.ua) висловлено прохання щодо утримання від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників сторін та щодо утримання від відвідин суду, якщо у громадян є ознаки будь-якого вірусного захворювання. Згідно листа Голови Ради суддів України від 16.03.2020 № 9рс-186/20 та рішення Ради суддів України від 17.03.2020, яким затверджено «Рекомендації Ради суддів України щодо встановлення особливого режиму роботи судів України задля убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу COVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб» з метою убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу COVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб рекомендовано на період карантину встановити особливий режим роботи судів України, який передбачає, з поміж іншого: роз`яснення громадянам можливості відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами та можливості розгляду справ в режимі відеоконференції; обмеження допуску в судові засідання осіб, які не є учасниками судових засідань; обмеження допуску у судові засідання та приміщення суду осіб з ознаками респіраторних захворювань; зменшення кількості судових засідань, що призначаються до розгляду протягом робочого дня; здійснення, по можливості, здійснення розгляду справ без участі сторін в порядку письмового провадження; приймання всіх необхідних документів в електронному вигляді на електронну адресу суду через дистанційні засоби зв`язку тощо.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 8 грудня 1983 року у справі «Претто та інші проти Італії» суд зауважив, що фактичні обставини справи повинні розглядатися у присутності сторін та інших зацікавлених осіб. Водночас, суд зазначив, що у разі, коли предметом судового обговорення є питання права, судовий розгляд можливо здійснювати і за відсутності сторін. Додержання вимоги публічності є обов`язковим на стадії винесення вмотивованого судового рішення.

Більше того, у рішенні Європейського суду з прав людини від 9 червня 2009 року у справі «Соболевський (№ 2) проти Польщі» суд зазначив, що не всі передбачені статтею 6 Конвенції гарантії застосовуються на етапі апеляції у той самий спосіб, що й у суді першої інстанції. Якщо особисту присутність сторони було забезпечено в суді першої інстанції, її присутності навіть в апеляційному суді можна не вимагати, наприклад, за умови, що немає необхідності переглядати факти чи приймати рішення щодо особистості та характеру заявника.

Оскільки відповідач та третя особа, починаючи з липня місяця 2020 року жодного разу не з`явились у судові засідання задля захисту своїх інтересів, беручи до уваги, що в матеріалах справи достатньо доказів для її належного розгляду, а також зважаючи на те, що суд не визнавав обов`язкової участі учасників у справі, суд відмовляє у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи.

У зв`язку із наявністю клопотання про здійснення розгляду справи за відсутності представника позивача, неявки інших учасників процесу судом прийнято рішення про розгляд даної справи у письмовому провадженні на підставі наявних у суду матеріалів, про що було винесено ухвалу від 08.12.2020.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Дошкільний навчальний заклад (центр розвитку дитини) № 18 Ясочка Білоцерківської міської ради Київської області (09107, Київська область, м. Біла Церква, вул. Ярослава Мудрого 68), відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань з 10.11.2020 є юридичною особою за кодом (1 том а.с.30-32).

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області від 13 грудня 2019 року № 1359 було проведено позапланову перевірку додержання та виконання Дошкільним навчальним закладом (центр розвитку дитини) № 18 Ясочка Білоцерківської міської ради Київської області вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки з 27 грудня 2019 року по 28 грудня 2019 року (1 том а.с.11-13).

13 грудня 2019 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області було видане посвідчення на проведення позапланової перевірки щодо додержання (виконання) вимог нормативно правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Дошкільного навчального закладу (центр розвитку дитини) № 18 Ясочка Білоцерківської міської ради Київської області за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Ярослава Мудрого 68. Копія посвідчення було вручено завідувачу Дошкільного навчального закладу (центр розвитку дитини) № 18 Ясочка Білоцерківської міської ради Київської області Атаманенко Л.В., 28 грудня 2019 року (1 том а.с.14).

На підставі проведеної перевірки позивачем було складено акт за результатами проведення (планового) позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки № 1074 від 28 грудня 2019 року у якому зафіксовані наступні порушення: 1) будівля та приміщення не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до вимог діючих норм, а саме: пункту 7.2 додатку А (обов`язковий) таблиця А.1 ДБН В.2.5-56:2014; 2) будівля та приміщення об`єкту не обладнано системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей 3-го типу у відповідності до вимог діючих норм, а саме: пункту 4, додатку Б (обов`язковий) таблиця Б.1 ДБН В.2.5-56:2014; 3) коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням (будівля ДНЗ); 4) після закінчення строку експлуатації вогнезахисного покриву (просочення) не здійснено повторне вогнезахисне оброблення дерев`яних елементів горищного покриття (крокви, лати) будівлі ДНЗ; 5) наказом не призначено особу, котра несе відповідальність за технічний стан вогнезахисного покриву; 6) з коридорів 1-го поверху до сходових клітин демонтовано двері передбачені проектом (будівля ДНЗ); 7) відсутні пристрої для само зачинення та ущільнення дверей, що ведуть до сходових клітин (простір сходових клітин на 2-му поверсі в будівлі ДНЗ); 8) шафи пожежних кран-комплектів не обладнані отворами для візуального отвору й не пристосовані для опломбування (всі шафи пожежних кранів в будівлі ДНЗ); 9) двері на шляху евакуації з будівлі до сходової клітини типу П2 відчиняються не в напрямку виходу людей з будівлі (група №4 та група №5 на 2-му поверсі будівлі ДНЗ); 10) допускається розміщення в просторі сходової клітини (під сходами) різного устаткування, меблів та горючих матеріалів (будівля ДНЗ); 11) не здійснено перевірку пристроїв блискавко захисту будівлі відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавко захисту будівель і споруд» (будівля ДНЗ); 12) не здійснюється технічне обслуговування наявної системи зовнішнього протипожежного водопостачання (пожежного гідранту) 1 раз на рік шляхом виміру тиску та витрати води з оформлення відповідного акту; 13) не забезпечено зовнішнє освітлення у темний час доби адресного вказівника будівлі дошкільного навчального закладу; 14) не організовано належним чином та не здійснюються у відповідності до вимог діючих норм евакуаційні заходи щодо працівників та майна під час виникнення надзвичайних ситуацій (1 том а.с. 15-22).

Зазначений акт був отриманий особисто завідувачем Дошкільного навчального закладу (центр розвитку дитини) № 18 Ясочка Білоцерківської міської ради Київської області Атаманенко Л.В., 28 грудня 2019 року, про що свідчить підпис на останній сторінці акту (1 том а.с.22 зворотній бік).

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач звернувся до позивача з вимогою провести позапланову перевірку щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами позапланової перевірки був складений акт №197 від 17.03.2020 з якого вбачається, що відповідачем було усунута частина порушень, які були відображені в акті від 28.12.2019 № 1074, проте не усунутими залишились наступні порушення:

1) будівля та приміщення не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до вимог діючих норм, а саме: пункту 7.2 додатку А (обов`язковий) таблиця А.1 ДБН В.2.5-56:2014; 2) будівля та приміщення об`єкту не обладнано системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей 3-го типу у відповідності до вимог діючих норм, а саме: пункту 4, додатку Б (обов`язковий) таблиця Б.1 ДБН В.2.5-56:2014; 3) після закінчення строку експлуатації вогнезахисного покриву (просочення) не здійснено повторне вогнезахисне оброблення дерев`яних елементів горищного покриття (крокви, лати) будівлі ДНЗ; 4) з коридорів 1-го поверху до сходових клітин демонтовано двері передбачені проектом (будівля ДНЗ); 5) двері на шляху евакуації з будівлі до сходової клітини типу П2 відчиняються не в напрямку виходу людей з будівлі (група №4 та група №5 на 2-му поверсі будівлі ДНЗ); 6) допускається розміщення в просторі сходової клітини (під сходами) різного устаткування, меблів та горючих матеріалів (будівля ДНЗ); 7) не здійснено перевірку пристроїв блискавко - захисту будівлі відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавко захисту будівель і споруд» (будівля ДНЗ); 8) не здійснюється технічне обслуговування наявної системи зовнішнього протипожежного водопостачання (пожежного гідранту) 1 раз на рік шляхом виміру тиску та витрати води з оформлення відповідного акту (1 том а.с. 199-213).

Зазначений акт був отриманий особисто завідувачем Дошкільного навчального закладу (центр розвитку дитини) № 18 Ясочка Білоцерківської міської ради Київської області Атаманенко Л.В., 17 березня 2020 року, про що свідчить підпис на останній сторінці акту (1 том а.с.213).

24 грудня 2020 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області було проведено позапланову перевірку Дошкільного навчального закладу (центр розвитку дитини) № 18 Ясочка Білоцерківської міської ради Київської області за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Ярослава Мудрого 68.

На підставі проведеної перевірки позивачем було складено акт за результатами проведення (планового) позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки № 437 від 24 грудня 2020 року у якому зафіксовані наступні порушення: 1) будівля та приміщення не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до вимог діючих норм, а саме: пункту 7.2 додатку А (обов`язковий) таблиця А.1 ДБН В.2.5-56:2014; 2) будівля та приміщення об`єкту не обладнано системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей 3-го типу у відповідності до вимог діючих норм, а саме: пункту 4, додатку Б (обов`язковий) таблиця Б.1 ДБН В.2.5-56:2014; 3) після закінчення строку експлуатації вогнезахисного покриву (просочення) не здійснено повторне вогнезахисне оброблення дерев`яних елементів горищного покриття (крокви, лати) будівлі ДНЗ; 4) з коридорів 1-го поверху до сходових клітин демонтовано двері передбачені проектом (будівля ДНЗ); 5) допускається розміщення в просторі сходової клітини (під сходами) різного устаткування, меблів та горючих матеріалів (будівля ДНЗ); 6) не здійснюється технічне обслуговування наявної системи зовнішнього протипожежного водопостачання (пожежного гідранту) 1 раз на рік шляхом виміру тиску та витрати води з оформлення відповідного акту.

Зазначений акт був отриманий особисто завідувачем Дошкільного навчального закладу (центр розвитку дитини) № 18 Ясочка Білоцерківської міської ради Київської області Атаманенко Л.В., 24 грудня 2020 року, про що свідчить підпис на останній сторінці акту.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

За змістом статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до абзацу 2 статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа (частина 4 статті 4 Закону №877-V).

Частиною 7 ст. 7 Закону №877-V визначено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до положень частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів,

Згідно з ч. 2 цієї статті повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналіз наведених правових норм права дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Згідно з ч. 2 ст. 51 та ч. 3 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення техногенної та пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Відповідно до п.п. 26, 33, 43 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Суд зазначає, що у контексті вищенаведених норм, настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (ст. 66 КЦЗ).

У силу пункту 12 частини 1 статті 67 КЦЗ, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини 2 статті 68 КЦЗ, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Суд зазначає, що зі змісту вказаних норм законодавства вбачається, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки, та не залежить від виконання (не виконання) вимог припису органу контролю щодо усунення виявлених порушень.

Суд також зазначає, що чинне законодавство не обумовлює імперативно необхідність винесення припису, розпорядження чи постанови з питань пожежної безпеки як передумови звернення до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення діяльності об`єкту. Більше того, за змістом частини сьомої статті 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Суд встановив, що позивач в ході проведення позапланової перевірки відповідача яка проводилась з 27.12.2019 28.12.2019 виявив такі порушення: 1) будівля та приміщення не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до вимог діючих норм, а саме: пункту 7.2 додатку А (обов`язковий) таблиця А.1 ДБН В.2.5-56:2014; 2) будівля та приміщення об`єкту не обладнано системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей 3-го типу у відповідності до вимог діючих норм, а саме: пункту 4, додатку Б (обов`язковий) таблиця Б.1 ДБН В.2.5-56:2014; 3) коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням (будівля ДНЗ); 4) після закінчення строку експлуатації вогнезахисного покриву (просочення) не здійснено повторне вогнезахисне оброблення дерев`яних елементів горищного покриття (крокви, лати) будівлі ДНЗ; 5) наказом не призначено особу, котра несе відповідальність за технічний стан вогнезахисного покриву; 6) з коридорів 1-го поверху до сходових клітин демонтовано двері передбачені проектом (будівля ДНЗ); 7) відсутні пристрої для само зачинення та ущільнення дверей, що ведуть до сходових клітин (простір сходових клітин на 2-му поверсі в будівлі ДНЗ); 8) шафи пожежних кран-комплектів не обладнані отворами для візуального отвору й не пристосовані для опломбування (всі шафи пожежних кранів в будівлі ДНЗ); 9) двері на шляху евакуації з будівлі до сходової клітини типу П2 відчиняються не в напрямку виходу людей з будівлі (група №4 та група №5 на 2-му поверсі будівлі ДНЗ); 10) допускається розміщення в просторі сходової клітини (під сходами) різного устаткування, меблів та горючих матеріалів (будівля ДНЗ); 11) не здійснено перевірку пристроїв блискавко захисту будівлі відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавко захисту будівель і споруд» (будівля ДНЗ); 12) не здійснюється технічне обслуговування наявної системи зовнішнього протипожежного водопостачання (пожежного гідранту) 1 раз на рік шляхом виміру тиску та витрати води з оформлення відповідного акту; 13) не забезпечено зовнішнє освітлення у темний час доби адресного вказівника будівлі дошкільного навчального закладу; 14) не організовано належним чином та не здійснюються у відповідності до вимог діючих норм евакуаційні заходи щодо працівників та майна під час виникнення надзвичайних ситуацій (1 том а.с. 15-22).

17 березня 2020 року позивачем за заявою відповідача була проведена позапланова перевірка щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої були встановлені наступні порушення: 1) будівля та приміщення не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до вимог діючих норм, а саме: пункту 7.2 додатку А (обов`язковий) таблиця А.1 ДБН В.2.5-56:2014; 2) будівля та приміщення об`єкту не обладнано системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей 3-го типу у відповідності до вимог діючих норм, а саме: пункту 4, додатку Б (обов`язковий) таблиця Б.1 ДБН В.2.5-56:2014; 3) після закінчення строку експлуатації вогнезахисного покриву (просочення) не здійснено повторне вогнезахисне оброблення дерев`яних елементів горищного покриття (крокви, лати) будівлі ДНЗ; 4) з коридорів 1-го поверху до сходових клітин демонтовано двері передбачені проектом (будівля ДНЗ); 5) двері на шляху евакуації з будівлі до сходової клітини типу П2 відчиняються не в напрямку виходу людей з будівлі (група №4 та група №5 на 2-му поверсі будівлі ДНЗ); 6) допускається розміщення в просторі сходової клітини (під сходами) різного устаткування, меблів та горючих матеріалів (будівля ДНЗ); 7) не здійснено перевірку пристроїв блискавко захисту будівлі відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавко захисту будівель і споруд» (будівля ДНЗ); 8) не здійснюється технічне обслуговування наявної системи зовнішнього протипожежного водопостачання (пожежного гідранту) 1 раз на рік шляхом виміру тиску та витрати води з оформлення відповідного акту (1 том а.с. 199-213).

24 грудня 2020 року позивачем за заявою відповідача була проведена позапланова перевірка щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої були зафіксовані наступні порушення: 1) будівля та приміщення не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до вимог діючих норм, а саме: пункту 7.2 додатку А (обов`язковий) таблиця А.1 ДБН В.2.5-56:2014; 2) будівля та приміщення об`єкту не обладнано системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей 3-го типу у відповідності до вимог діючих норм, а саме: пункту 4, додатку Б (обов`язковий) таблиця Б.1 ДБН В.2.5-56:2014; 3) після закінчення строку експлуатації вогнезахисного покриву (просочення) не здійснено повторне вогнезахисне оброблення дерев`яних елементів горищного покриття (крокви, лати) будівлі ДНЗ; 4) з коридорів 1-го поверху до сходових клітин демонтовано двері передбачені проектом (будівля ДНЗ); 5) допускається розміщення в просторі сходової клітини (під сходами) різного устаткування, меблів та горючих матеріалів (будівля ДНЗ); 6) не здійснюється технічне обслуговування наявної системи зовнішнього протипожежного водопостачання (пожежного гідранту) 1 раз на рік шляхом виміру тиску та витрати води з оформлення відповідного акту.

Проте, суд звертає увагу, що документальних доказів щодо повного усунення всіх вищезазначених порушень які були встановленні під час позапланової перевірки станом на час винесення даного рішення відповідачем суду не надано.

Суд вважає, що виявлені порушення є суттєвими та потребують усунення, оскільки можуть призвести до виникнення надзвичайних ситуацій, не дозволять у випадку виникнення пожежі вчасно її ліквідувати, призведуть до стрімкого розвитку та можуть потенційно загрожувати життю та здоров`ю людей.

При цьому суд зазначає, що при обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи об`єкта, суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єкта господарювання і публічними інтересами.

Доводи відповідача стосовно того, що більшість з виявлених позивачем порушень усунуто судом оцінюються критично з огляду на те, що кожне із зазначених порушень навіть саме по собі створює очевидну загрозу життю та здоров`ю людей, а їх сукупність вказує на максимальний ступінь такої загрози, що є неприпустимим і вимагає застосування відповідних заходів реагування.

Також повного усунення всіх виявлених порушень відповідачем не здійснено і кожне з порушень, що залишилися (зазначені вище), є небезпечним для життя і здоров`я людей.

Суд зазначає, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді, зокрема, повного зупинення експлуатації (роботи) будівель та приміщень.

Такого ж правового висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 11.12.2019 у справі №320/7019/18.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, мають системний та триваючий характер і фактично не усунуті відповідачем.

Суд також зазначає, що згідно з пунктом 26 частини 1 статті 2 КЦЗ, небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Враховуючи характер порушень, виявлених під час проведення перевірки відповідача, які станом на час розгляду даної справи в суді не усунуті, суд дійшов висновку, що вони безумовно пов`язанні з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі.

Суд зазначає, що при прийнятті вказаного рішення суд враховує що життя та здоров`я людини має бути найвищою цінністю у суспільстві; вказані порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Як передбачає частина 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на зазначене та оцінюючи у сукупності встановлені обставини і перевіривши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Відповідно до частини 2 статті 139 КАС, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівель Дошкільного навчального закладу (центр розвитку дитини) № 18 Ясочка Білоцерківської міської ради Київської області () за адресою: Київська обл., м. Біла Церква, вул. Ярослава Мудрого, 68, шляхом зобов`язання повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 28.12.2019 № 1074.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено та підписано 03.03.2021.

Суддя Панченко Н.Д.