Справа № 160/13254/20
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2021-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Захарчук-Борисенко Н. В., розглянувши в письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислова компанія «ДТЗ» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення,-
16.10.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю «Промислова компанія «ДТЗ» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Дніпровської митниці Держмитслужби, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару від 06.04.2020, №UA110000/2020/000164/2;
- визнати протиправним та скасувати Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару від 15.06.2020, №UA110000/2020/000256/2.
В обґрунтування позовних вимог вказано, що рішеннями Дніпровської митниці Держмитслужби №UA110000/2020/000164/2 та №UA110000/2020/000256/2 скориговано митну вартість товарів в сторону збільшення, яка вплинула на розмір митних платежів. Позивач вважає рішення про коригування митної вартості товарів протиправним, оскільки підприємством був поданий повний пакет документів, які містять відомості щодо числових значень митної вартості ввезеного товару та не містять жодних розбіжностей та неточностей у відповідності до вимог ст. 53 Митного кодексу України. Крім цього, позивачем в обґрунтування позову зазначено про те, що оскаржуване рішення не містить інформації, які саме документи не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості спірного товару, не наведено митницею у оспорюваних рішеннях, які саме складові митної вартості не підтверджуються документально та з яких підстав неможливе їх обчислення. Відмова митниці у визнанні митної вартості з урахуванням поданих документів є необґрунтованою, оскільки не проведена оцінка всіх наданих документів щодо неможливості застосування основного методу.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.10.2020 року відкрито провадження у даній справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного провадження з повідомлення (виклику) сторін.
09.11.2020 року представником відповідача було надано відзив, в якому відповідач просив суд відмовити в задоволенні позову. Так у відзиві зазначено позивач 03.04.2020 звернувся до митниці з метою здійснення митного оформлення партії товарів: «машини сільськогосподарські, для висіву насіння: сівалка зернова..» в асортименті, які ввезені на митну територію України за контрактом від 02.09.2019 з компанією «YUCHENGTIANMINGMACHINERYCO.,LTD». Товар заявлено до митного органу згідно статті 58 Митного кодексу України за ціною договору. За результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, з урахуванням положень статті 337 МК України, встановлено що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності та не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості.
28.12.2020 від представника позивача засобами електронного зв`язку до суду надійшла відповідь на відзив на позовну заяву з викладеними запереченнями проти доводів відповідача.
18.02.2021 від представника відповідача надано заперечення проти відповіді на відзив, в якому зазначено, що документального підтвердження умов здійснення експортної операції із вивезення оцінюваної партії товарів (вартості, умов поставки, ваги) не надано.
23.02.2021 від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи за правилами письмового провадження.
Представник відповідача в судове не з`явився, є належним чином повідомлений, причини такої неявки суду не відомі.
Згідно частини 9 статті 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
На підставі вищевикладеного суд розглядає справу у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
02.09.2019 ТОВ «Промислова компанія «ДТЗ» (м. Дніпро) уклало з компанією «YUCHENGTIANMINGMACHINERYCO., LTD» (Китай) зовнішньоекономічний контракт № SDTM/3, на поставку в Україну товарів в асортименті, кількості та за цінами, вказаними у Специфікаціях (Додатках), які є невід`ємною частиною даного контракту.
Надалі, компанією «YUCHENGTIANMINGMACHINERYCO., LTD.» відповідно до умов даного зовнішньоекономічного Контракту, Специфікацій: № 2020-4 від 25.11.2019, № 2020-1/3 від 07.11.2019р., було здійснено поставки ТОВ «ПК «ДТЗ» 2-х партій товарів (обладнання та запасні частини для сільськогосподарської техніки), які поставлялись на умовах FOB-Циндао, Китай згідно міжнародних торговельних правил "ІНКОТЕРМС 2010".
З метою здійснення митного оформлення ввезених в режимі імпорту товарів, підприємством було задекларовано обидві партії отриманого товару за окремими електронними митними деклараціями (ЕМД), а саме:
за електронною митною декларацією № UA 110150/2020/005440 від 03.04.2020:
- машини сільськогосподарські, для висіву насіння. Сівалки для мотоблоків, не точного висівання для посіву насіння зернових та бобових культур (пшениця, ячмінь, рож, овес, горох, гречіха, просо, середні і дрібнонасінні зернобобові культури) в розібраному стані для зручності транспортування. Модифікація (Д) має бункер для добрива: Сівалка зернова СЗ-5 - 45шт., Сівалка зернова С3-5(Д) - 30шт., Сівалка зернова СЗ-6 - 55шт., Сівалка зернова СЗ-(Д) - 25шт., Сівалка зернова СЗ-7 - 40шт., Сівалка зернова С3-7(Д) - 25шт., Сівалка зернова СЗ-8 - 30шт., Сівалка зернова С3-8(Д) - 10шт., Сівалка зернова СЗ-10 - 100 шт., Сівалка зернова СЗ- 10(Д) - 20шт.
Митна вартість зазначених товарів підприємством була визначена відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 57 Митного кодексу України - за основним методом, який встановлений ст. 58 Митного кодексу України.
Під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів, митницею підприємству було направлено електронне повідомлення №1 від 03.04.2020р., відповідно до якого виявлені відповідачем розбіжності у наданих документах, які, на думку останнього, впливають на числове значення митної вартості.
ТОВ «ПК «ДТЗ», листом № 153 від 06.03.2020р. додатково надало митниці: прас - лист від 18.11.2019; комерційну пропозицію від 18.11.2019; скрін-шот інформації щодо дати прибуття вантажу; висновок експерта ТПП від 18.03.2020 № ГО-744
Таким чином, згідно з зазначеним Рішенням, загальна сума митної вартості задекларованих товарів збільшена митницею з 22 590,00 дол. США. до 28 417,77 дол. США., тобто на 5 827,77 дол. США.
Відповідно до пункту 2 частини 3 ст. 52 МК України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються, у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.
Скориставшись цим правом, підприємство задекларувало зазначені товари, а митниця випустила товар у вільний обіг за ЕМД: № UА 110150/2020/005606 від 07.04.2020.
Загальна різниця митних платежів (ввізне мито та ПДВ) від митної вартості, визначеної підприємством та скоригованої митницею склала 31 745,61 гри., відповідно до розрахунку, зазначеного в гр. 47, 47 "В" "Подробиці розрахунків" ЕМД № UА 110150/2020/005606 від 07.04.2020.
За електронною митною декларацією № UА 110150/2020/004747 від 24.03.2020:
Напівпричеп тракторний самоскидний, начіпний, новий, з суцільнометалевими бортами, призначений для перевезення різних сільськогосподарських вантажів: Причеп 1ПТС-1.5 - 1шт, номер шасі - НОМЕР_1 , номінальне навантаження 1500 кг, розміри,мм(ДхШхВ)-2010х1255х450, марка-ДТЗ (Товар 1-5); Напівпричеп тракторний самоскидний, начіпний, новий, з суцільнометалевими бортами, призначений для перевезення різних сільськогосподарських вантажів: Причеп 1ПТС-2 - 1шт, номер шасі - НОМЕР_1, номінальне навантаження 2000кг, розміри,мм(ДхШхВ)-2170x1420x450, марка-ДТЗ (Товар 6-25); Плуги двухкорпусні, навісні, відвальні, нові, виконує класичну відвальну оранку незасміченого камінням і плитняком грунту, дробить і перемішує його, підвищуючи однорідність і покращуючи структуру, зашпаровує добрива, пророслі бур`яни, пожнивні та інші рослинні рештки на велику глибину: Плуг ПН-220 - 300шт., ширина захоплення 0,4м, глибина обробки 20см, продуктивність 0,15-0,22га/год., висота корпусу 450мм, робоча швидкість 5-7км/год, в частково розібраному стані для зручності транспортування. Торгівельна марка: ДТЗ (Товар 26); Косарки тракторні, навісні, використовуються при скошуванні на зелену масу і на сіно різних видів трав: Косарка сегменто-пальцева КСН-1.4 - 200 шт., Косарка сегменто-пальцева КСН-1.6 - 100шт., Косарка сегменто-пальцева КСН-1.8 - 80шт. Висота скошування 60-80мм, робоча швидкість 6-8 км/год., робоча ширина захвату: КСН-1.4 - 1,4м, КСН-1.6 - 1,6м, КСН-1.8 - 1,8м. Торгівельна марка: ДТЗ. (Товар 27); Ресори листові пластинчасті виготовлені з чорних металів гарячим способом до тракторних причепів: Ресора 7 листів Причіп 1ПТС-1.5 - 4шт. (Товар 28); Частини призначені виключно для сільськогосподарських причепів: Тяга гальмівної системи причіп 1ПТС-2 - 2шт. (Товар 29); Труби шланги і рукава з вулканізованої гуми, крім твердої гуми. З фітингами, неармовані або некомбіновані іншим способом з іншими матеріалами. Частини для причепів цивільного сільськогосподарського призначення. Шланги причепа 7СХ-2 - З шт. (Товар 30); Вироби з чорних металів інші, виготовлені методами токарної та фрезерної обробки, запасні частини до сільськогосподарської техніки. Не військового призначення: Кришка верхня грунтофрези 110У - З шт. Кришка задня грунтофрези 110У - З шт. Маточина культиватора (11 ножів) Кентавр 100 - 36шт. Пластина механізму навішування 2-образна 4103 2020-1/3-г ПЛУГ 1Ь-220/320/420 - 2шт. Тяга центральна причіпного пристрою плуг Ь1-220/320/420 - 2шт. Пластина ексцентрика 9Є - 20шт. Ексцентрик в зборі з ексцентриком косогона сінокосарка 9СВ-1 - 12шт. Лижа КСН-1,4 / 1,6 / 1,8 - З шт. Опора зварна 90 - 2шт. Косогон з ексцентриком L =840мм - 2шт. Штанга фіксації ріжучого апарату і механізму навішування КСН - 1,4 / 1,6 / 1,8 - 2шт. Тяга фіксації редуктора 9G / 9GB - 2шт. Кожух захисний сінокосарка 9GB1,4 /1,6 /1,8 - 1шт. (Товар 31); Редуктор - зубчастий механізм передачі крутного моменту від вала відбору потужності до грунтофрези. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Редуктор грунтофрези в зборі ZIRKA LX 1090D - 8шт. (Товар 32); Вироби з чорних металів, з різьбою, без головок, з межею міцності на розтягування менш як 600 МПа, шпильки. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Шпилька фіксації піввісі фрези грунтофрези 100 DW-150RX - 10шт. (Товар 33); Ножі та різальні леза для машин або механічних пристроїв, що використовуються у сільському господарстві, робочий орган плугів, призначений для оранки землі:С тійка ПЛУГ 1L-220 - 5шт. (Товар 34); Вироби з пластику, не медичного призначення, не з листового матеріалу для цивільного використання як частини сільськогосподарської техніки (зернових сівалок): Насіння уловлювач сівалка зернова 2BXF-10/12 - 200шт. Заслінка бункера сівалки 2BXF-10/12 - 100шт. (Товар 35); Трубки з полімерних матеріалів, без фітінгів, не армовані та не комбіновані з іншими матеріалами, гнучкі, безшовні для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки. Трубка призначена для подачі добрив з висівного апарату в сошники: Насіння провід гофрований сівалка зернова 2BXF-10/12 - 100шт. (Товар 36); Частини, які використовуються або встановлюються виключно на сільськогосподарські машини або механізми для обробки грунту (запасні частини до сівалок), не містять у своєму складі радіоелектронних засобів: Висіваючий апарат в зборі сівалка зернова 2BFX-12 ... 24 - 144шт. Стійка з пружиною сівалка зернова 2BXF- 10/12 - 16шт. Маркер сівалки СЗ-12Т ... 22Т - 100шт. Кронштейн катка сівалка зернова 2BXF-10/18 - 4шт. Стійка вирівнювача сівалка зернова 2BXF-10/12 - 4шт. Тяга центральна сівалка зернова 2BXF-10/18- 2шт. Маркер відкидний з кріпленням в зборі сівалка зернова 2BXF-10 - 4шт. (Товар 37); Ланцюги роликові, сталеві. Призначені для передачі крутного моменту у вузлах сільськогосподарської техніки (сівалок зернових): Ланцюг висівних апаратів N = 22 сівалка зернова 2BXF-10/12 - 10шт. (Товар 38); Зубчасті колеса, ланцюгові зірочки та інші елементи передач, представлені окремо. Застосовується для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Зірочка сівалки Z18xD76, d20 сівалка зернова 2BXF-10/12 - 56шт. (Товар 39); Корпуси підшипників з умонтованими кульковими підшипниками, призначені для сільськогосподарської техніки (сівалок зернових): Підшипник з корпусом в зборі сівалка зернова 2BXF-10/12 - 34шт. (Товар 40) Кріпильні вироби з чорних металів без різьби. Частини до сівалок цивільного сільськогосподарського призначення. Палець стопорний для кріплення катка до рами сівалки: Валик проміжний 2BFX-12 - 34шт. (Товар 41).
Митна вартість зазначених товарів підприємством була визначена відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 57 Митного кодексу України - за основним методом, який встановлений ст. 58 Митного кодексу України.
Під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів, митницею позивачу було направлено електронне повідомлення №1 від 11.06.2020, відповідно до якого виявлені розбіжності у наданих документах, які, на думку митниці, впливають на числове значення митної вартості.
Позивач, листом від 12.06.2020 № 531, додатково надало митниці: прайс-лист від 05.11.2019; комерційну пропозицію від 05.11.2019.
Відповідно до пункту 2 частини 3 ст. 52 МК України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються, у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.
Скориставшись цим правом, підприємство задекларувало зазначені товари, а митниця випустила товар у вільний обіг за ЕМД: № UA110150/2020/009535 від 15.06.2020
Загальна різниця митних платежів (ввізне мито та ПДВ) від митної вартості, визначеної підприємством та скоригованої митницею склала 191 118,29 грн., відповідно до розрахунку, зазначеного в гр. 47, 47 "В" "Подробиці розрахунків" ЕМД № UA 110150/2020/009535 від 15.06.2020р.
На думку позивача, зазначені вище Рішення про коригування митної вартості товару: № UA 110000/2020/000164/2 від 06.04.2020р., № UA 110000/2020/000256/2 від 15.06.2020р., є протиправними та підлягають скасуванню, у зв`язку з цим "Промислова компанія «ДТЗ» звернулось до суду з позовом у даній справі.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.
В частині 2 статті 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно ж до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Згідно з пунктами 23 та 24 частини 1 статті 4 МК України митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
За змістом статей 49,50 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.
Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу(частини 1 та 2 статті 51 МК України).
Відповідно до ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:
1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;
2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;
4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Згідно з ч. 1ст. 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Частиною 2ст. 55 Митного кодексу України прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Відповідно до ч. 1ст. 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:
1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;
б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;
в) на основі віднімання вартості;
г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (ч. 2ст. 57 Митного кодексу України).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу(ч. 3ст. 57 Митного кодексу України).
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч. 6ст. 57 Митного кодексу України).
Частиною 1ст. 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:
1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:
а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;
б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);
в) не впливають значною мірою на вартість товару;
2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;
3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;
4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
Відповідно до ч. 2, 3 ст. 58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи.
Відповідно до частин четвертої п`ятої статті 58 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що обов`язок доведення заявленої митної вартості товару покладається на декларанта. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.
Наявність обґрунтованих сумніві у правильності визначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
При цьому в розумінні вищенаведених норм сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей , що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відтак наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Аналогічне тлумачення зазначених правових норм висловлене Верховним Судом в усталеній правовій позиції, сформованій за наслідками касаційного розгляду цілого ряду справ та висловленій в Постановах: по справі № 21-127а15 від 31.03.2015, по справі №815/4477/15 від 21 січня 2020 року, по справі №813/1350/14 від 14 січня 2020 року, по справі №160/8775/18 від 18 грудня 2019 року, по справі №804/2957/17 від 12 грудня 2019 року, по справі №814/2602/15 від 14 листопада 2019 року та багатьох інших справах.
В гр. 33 рішення № UA 110000/2020/000256/2 від 15.06.2020 відповідачем зазначено «Митна вартість, визначена митницею за другорядним методом визначення митної вартості - 2-r - резервний метод, згідно з положеннями ст.64 МК України та ґрунтується на вартості товару, митна вартість яких вже визнана митними органами та розраховується на рівні:
Митну вартість товару №1-5 скориговано до рівня митної вартості товару «Причепи та напівпричепи тракторні з саморозвантаженням, для використання у сільському господарстві : -2ПТС- 4,5 заказ 1Б4-И причіп тракторний само звальний, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди за ЕМД №UA100090/2020/552509 від 31.03.2020 на рівні 2,3343 дол. СІІІА /кг, що розраховується з урахуванням додаткової одиниці виміру (2,3343 дол. США /кг*436 кг) :1 шт = 1017,7548 дол. США /шт)
Митну вартість товару № 6-25 скориговано до рівня митної вартості товару «Причепи та напівпричепи тракторні з розвантаженням, для використання у сільському господарстві: - 2ПТС-4,5 заказ 1Б4-И причіп тракторний самозвальний», митне оформлення якого здійснено за ціною угоди за ЕМД №UA100090/2020/552509 від 31.03.2020 на рівні 2.3343 дол. США /кг, що розраховується з урахуванням додаткової одиниці виміру (2,3343 дол. США /кг*500 кг) :1 шт = 1167,15 дол. США /шт)
Митну вартість товару №32 скориговано до рівня митної вартості товару «Зубчасті нерегулюємі приводні механізми, призначені для передачі обертаючого руху від джерела потужності,зміни частоти обертання та крутного моменту - частини до ручного електроінструменту торговельної марки "Vitals": редуктори», митне оформлення якого здійснено за ціною угоди за ЕМД №UA110150/2020/8850 від 03.06.2020 на рівні 2,4387 дол. США/кг.
Митну вартість товару №33 скориговано до рівня митної вартості товару «Вироби з чорних металів, з різьбою, без головок, з межею міцності на розтягування менш як 600 МПа, шпильки. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Шпилька кріплення», митне оформлення якого здійснено за ціною угоди за ЕМД № UA110150/2020/953 від 22.01.2020 нарівні 1,9839 дол. США/кг.
Митну вартість товару №34 скориговано до рівня митної вартості товару «Ножі різальні до садового інструменту: змінний дисковий універсальний ніж», митне оформлення якого здійснено за ціною угоди за ЕМД №UA110150/2020/5309 від 31.03.2020 на рівні 2,5211 дол. США/кг.
Митну вартість товару №36 скориговано до рівня митної вартості товару «Трубки з полімерних матеріалів, без фітінгів, не армовані та не комбіновані з іншими матеріалами, гнучкі, безшовні для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Насіння шланг», митне оформлення якого здійснено за ціною угоди за ЕМД № UA110150/2020/7672 від 15.05.2020 нарівні 2,2568 дол. США/кг.
Митну вартість товару № 37 скориговано до рівня митної вартості товару «Частини до машин сільськогосподарських для оброблення ґрунту», митне оформлення якого здійснено за ціною угоди за ЕМД № UA500020/2020/212986 від 08.05.2020 на рівні 2,02 дол. США/кг. Митну вартість товару №38 скориговано до рівня митної вартості товару «Вироби з чорних металів, ланцюги роликові: Ланцюг роликовий», митне оформлення якого здійснено за ціною угоди за ЕМД № UA500020/2020/216262 від 10.06.2020 на рівні 2,35 дол. США/кг. Митну вартість товару №39 скориговано до рівня митної вартості товару «Зубчасті механізми та зубчасті передачі зі сталі або чавуну: Зірочка», мигне оформлення якого здійснено за ціною угоди за ЕМД від 28.01.2020 №UA100320/2020/611571 на рівні 2,2925 дол. США/кг.
Митну вартість товару № 40 скориговано до рівня митної вартості товару «Корпуси підшипників з вмонтованим підшипником: Корпус підвісного підшипника, з вмонтованим підшипником», митне оформлення якого здійснено за ціною угоди за ЕМД від 04.06.2020 №UA500020/2020/215792 на рівні 2,30 дол. США/кг.
Митну вартість товару № 41 скориговано до рівня митної вартості товару «Кріпильні вироби з чорних металів без різьби. Частини для тракторів цивільного сільськогосподарського призначення: Палець стопорний», митне оформлення якого здійснено за ціною угоди за ЕМД від 16.03.2020 № UA110150/2020/4239 на рівні 2.8016 дол. США/кг.»
Як вбачається зі змісту обох Рішень митниці, в них містяться посилання лише на раніше оформлені митні декларації і не проведено детальне дослідження цих митних декларацій з доданими до них документами, а отже таким чином, у спірних Рішеннях розрахунку щодо коригування митної вартості, митницею не здійснено.
Як зазначено в графі 33 спірних обох Рішень митна вартість, визначена митницею відповідно до заявлених позивачем товарів у валюті контракту, згідно з положеннями ст. 64 МК України, ґрунтується на ціновій інформації відповідно до наявної у митного органу інформації щодо вартості оцінюваних товарів з урахуванням опису товару, сфери застосування, технічних характеристик, термінів ввезення, вагових характеристик.
Таке твердження митниці не відповідає дійсності, оскільки в спірних Рішеннях зазначено лише дата раніше оформлених ЕМД, їх реєстраційний номер, порядковий номер зазначеного у них товару, рівень до якого скориговано митну вартість, метод за яким скориговано митну вартість. При цьому, в них не зазначено загальна кількість партії раніше оформленого товару, вага одиниці товару та розрахунок митної вартості, не наведені торгова марка, технічні характеристики товару, що має значення, оскільки ціна товару за контрактом встановлювалась не виходячи з ваги товару, а з його характеристик, а ідентифікація раніше оформленого митницею товару, на підставі лише зазначених вище відомостей не можлива.
У ході консультацій, до прийняття оскаржуваних рішень про коригування митної вартості, митницею представнику підприємства для ознайомлення, з метою можливості проведення аналізу розрахунку, не надавалась інформація та документи щодо товарів, раніше оформлених органами доходів та зборів, хоча в листах-відповідях на електронні повідомлення від митниці декларанту, підприємством заявлялась вимога про їх надання, що було проігноровано митним органом.
Тим самим митницею було порушено один із принципів здійснення державної митної справи - додержання прав та охоронюваних законом інтересів осіб (пункт 7 частини 1 статті 8 МК України), який означає обов`язок органу доходів і зборів вжити заходів щодо забезпечення інтересів декларанта, зокрема інтересу бути обізнаним із попередньою оцінкою, даною органом доходів і зборів у справі. Це означає що орган доходів і зборів повинен довести до відома декларанта таку свою оцінку з тим, щоб декларант міг сформувати власну правову позицію і стратегію її відстоювання у конкретній митній процедурі.
Верховний Суд, розглядаючи судові справи щодо оскарження аналогічних рішень митниці висловлює у своїх постановах, наступні правові висновки: «Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару. В цьому випадку митниця повинна здійснити дослідження документів щодо поставки товару з метою встановлення доказів, які підтверджують або спростовують цей сумнів.
Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування». (Постанова від 22.04.2019 № 815/6242/17 ).
Між тим, спірні Рішення про коригування митної вартості товарів такої інформації не містить, що не дає підстав вважати його обґрунтованим та мотивованим у контексті положень пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України.
Приймаючи Рішення про коригування митної вартості товару, митниця виходила з наявної інформації щодо раніше визначеного рівня митної вартості. Однак, в порушення вимог ст. 57 Митного кодексу України митницею не доведено неможливість застосування інших (попередніх) методів (2а-2г) визначення митної вартості товару, а застосовано резервний метод, який відповідно до наведених вище норм законодавства застосовується у випадку, якщо митна вартість товару не може бути визначена за попередніми методами.
Ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатньою підставою для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості. Митний орган повинен витребувати ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. Такий правовий висновок здійснений Верховним Судом України в постанові по справі № 21-127а15 від 31.03.2015.
Таким чином, факт того, що рівень задекларованої митної вартості товару значно нижчий за рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, сам собою не може бути підставою для витребування додаткових документів; цей факт є лише підставою для поглибленої перевірки повноти та достовірності документів. І лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України, є підставою для витребування додаткових документів.
Аналогічний підхід закріплено і у Методичних рекомендаціях щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної фіскальної служби від 11.09.2015 N 689.
Так, у пункті 8 розділу 2 цих Методичних рекомендацій зазначено, що у випадках спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з ризиком заниження митної вартості та декларуванням митної вартості нижчої, ніж вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, здійснює перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, та відповідно до частин третьої - четвертої статті 53 Кодексу здійснює запит додаткових документів. У випадках, передбачених частиною шостою статті 54 Кодексу та частиною першою статті 55 Кодексу, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, приймає рішення про коригування митної вартості товарів. Тобто при відповідному спрацюванні автоматизованої системи аналізу та управління ризиками митний орган повинен насамперед здійснити перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, і лише після цього у разі виявлення підстав може витребувати у декларанта додаткові документи.
Таке тлумачення зазначеної правової норми повністю співпадає з правовим висновком, висловленим Верховним Судом по справі N 809/453/17 від 03.04.2018р.
Таким чином, ТОВ "ПК "ДТЗ" під час митного оформлення надало усі необхідні документи, які чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що підтверджували заявлену декларантом митну вартість товарів за ціною договору, водночас відповідач не довів наявність у Митниці обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за основним методом, що свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого Товариством товару та протиправність оскарженого рішення.
За приписами ч.1ст.6 Господарського кодексу України загальними принципами господарювання в Україні є: забезпечення економічної багатоманітності та рівний захист державою усіх суб`єктів господарювання; свобода підприємницької діяльності у межах, визначених законом; вільний рух капіталів, товарів та послуг на території України; обмеження державного регулювання економічних процесів у зв`язку з необхідністю забезпечення соціальної спрямованості економіки, добросовісної конкуренції у підприємництві, екологічного захисту населення, захисту прав споживачів та безпеки суспільства і держави; захист національного товаровиробника; заборона незаконного втручання органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб у господарські відносини.
Положеннями ст.ст.179,189,190 Господарського кодексу України встановлено, що при укладенні господарських договорів сторони можуть визначити зміст договору на основі вільного волевиявлення; суб`єкти господарювання можуть використовувати у господарській діяльності вільні ціни; ціни у зовнішньоекономічних договорах (контрактах) можуть визначатися в іноземній валюті за згодою сторін; вільні ціни визначаються суб`єктами господарювання самостійно за згодою сторін, а у внутрішньогосподарських відносинах - також за рішенням суб`єкта господарювання.
Під час розгляду справи відповідач не підтвердив належними та допустимими доказами, а також аргументованими доводами про наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.
Тобто, правильність визначення позивачем митної вартості товару за ціною договору, а також об`єктивна можливість застосування першого методу не були спростовані відповідачем.
Відповідно до ч. 3 ст.318 Митного кодексу України митний контроль має передбачати виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.
Ця норма також відповідає стандартним правилам, встановленим пунктами 3.16 та 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 року № 3018-VI «Про внесення змін до Закону України «Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур», якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.
Крім того, це узгоджується з проголошеними у ст. 8 Митного кодексу України принципами здійснення державної митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі, заохочення доброчесності та інших.
У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.
З системного аналізу матеріалів справи та наведених норм законодавства, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявленого позову, оскільки Дніпровської митниці Держмитслужби надано невірну оцінку відомостям про митну вартість товарів, пред`явлених для митного оформлення, яка об`єктивно не мала призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості.
З урахуванням зазначеного, суд вважає, що митний орган не навів доказів того, що документи подані декларантом є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, невідповідності обраного позивачем методу визначення митної вартості товарів. В поданих при митному оформленні товарів документах відсутні розбіжності, оскільки вони містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару та щодо ціни, що підлягала сплаті за цей товар.
Оцінюючи наявні в справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів позивача, за таких обставин, суд прийшов до висновку, що рішення про коригування митної вартості Дніпровської митниці Держмитслужби від 06.04.2020 № UA110000/2020/000164/2 та Рішення від 15.06.2020 № UA110000/2020/000256/2 є протиправними та підлягають скасуванню.
Відповідно до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.
Згідно частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини першої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частинами першою, другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно з частиною 1статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду в розмірі 4204,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням № 348 від 27.08.2020 року.
Отже, сплачений позивачем судовий збір за подачу позовної заяви до суду в сумі 4204,00 грн. підлягає стягненню з Дніпровської митниці Держмитслужби за рахунок бюджетних асигнувань.
Керуючись ст.ст. 2,77,78,139,242-243,245-246,258,262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару від 06.04.2020, №UA110000/2020/000164/2.
Визнати протиправним та скасувати Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару від 15.06.2020, №UA110000/2020/000256/2.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко