Справа № 932/10159/20
Суддя: Кудрявцева Т. О.
Дата ухвалення: 2020-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2а/932/843/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2020 року Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючої судді Кудрявцевої Т.О.

за участю секретаря Левчинській А.А.

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

02.09.2020 року позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати поважною причину пропуску нею строку оскарження постанови управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради по справі про адміністративне правопорушення №46/А від 04 грудня 2019 року та поновити його; скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №46/А від 04 грудня 2019 року, винесену начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради ОСОБА_2 , якою її визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 96 КУпАП та якою накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 11900,00 грн., закрити справу про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на те, що 04.12.2019 року було винесено оскаржувану постанову, разом з тим, їй нічого не було відомо ані про розгляд відповідачем стосовно неї справи про притягнення її до адміністративної відповідальності ані про винесення відповідачем оскаржуваної постанови. Копії Акту, Припису, Протоколу та постанови ДАБК їй не направлялось та нею не отримувались. Вона працює в КП «Дніпропетровська обласна дитяча клінічна лікарня» ДОР і 13.08.2020 року її роботодавець повідомив про те, що на їх адресу надійшла постанова про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію ті ніші доходи боржника від 10.04.2020 року у виконавчому провадженні №61537478, винесена старшим державним виконавцем Шевченківського ВДВС у м.Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Кривозуб О.С. Зі змісту цієї постанови державного виконавця їй стало відомо, що ВП №61537478 було відкрито саме на підставі оскаржуваної нею постанови ДАБК про стягнення з неї штрафу у подвійному розмірі 11900,00 грн. В той же день, 13.08.2020 року вона ознайомилась з матеріалами виконавчого провадження, 21.08.2020 року вона ознайомилась з матеріалами справи у відповідача, які стали підставою для винесення оскаржуваної постанови ДАБК, з чого їй стало відомо, що 29.08.2019 року її сусідка ОСОБА_3 , яка не є власником Ѕ частини домоволодіння, подала заяву до відповідача з проханням провести перевірку на дотримання законодавства в сфері містобудування на будівництво, яке вони виконали як сусіди на своїй частині домоволодіння. 04.10.2019 року відповідач попри відсутність правових підстав видав наказ №564н про проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. 07.10.2019 року відповідач видав направлення №0480 від 07.10.2019 року для проведення планового (позапланового) заходу на об`єкті містобудування, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 . 21.10.2019 року працівниками відповідача було здійснено перевірку об`єкта містобудування та складено Акт №, на підставі якого акту були складені: припис від 21.10.2019 року, постанову №46/А від 04.12.2019 року по справі про адміністративне правопорушення, якою її визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 96 КУпАП та накладено на неї штраф у розмірі 5950,00 грн. Вважає Постанову протиправною, незаконною та такою, що підлягає скасуванню.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.09.2020 року для розгляду вищезазначеної справи визначена суддя Кудрявцева Т.О .

Ухвалою від 07.09.2020 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Разом з позовною заявою позивач до суду надала клопотання про забезпечення позову шляхом зупинення стягнення на підставі постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради №46/А по справі про адміністративне правопорушення від 04.12.2019 року з ОСОБА_1 на користь Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради заборгованості у розмірі 11900,00 грн.

Ухвалою суду від 07.09.2020 клопотання позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом зупинення виконавчого стягнення у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення задоволено, зупинено стягнення на підставі Постанови №46/А від 04.12.2019 року про стягнення з ОСОБА_1 штрафу у розмірі 11900,00 грн., виконавче провадження ВП № 61537478.

В судове засідання 08.12.2020 позивач не з`явився, представник позивача надав заяву з проханням витребувати з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради належним чином завірені копії матеріалів адміністративної справи, які стали підставою для винесення постанови №46/А від 04.12.2019 року.

Ухвалою суду від 08.12.2020 витребувано у Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради належним чином завірені копії матеріалів адміністративної справи, які стали підставою для винесення постанови №46/А від 04.12.2019 року, та які на запит суду надані не були.

В дане судове засідання позивач не з`явилась, представник позивача надав суду заяву в якій позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити, розгляд справи просив провести у відсутність позивача з представником.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи суд розглядає справу відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Розглянувши позовну заяву, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та такі, що підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно з ч.1 ст.121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як вбачається з поданих матеріалів, 04.12.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради було винесено постанову № 46/А по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 96 КУпАП, та постановлено накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5950,00 грн. Про наявність вказаної постанови позивач дізналася 13.08.2020 року за своїм місцем роботи в КП «Дніпропетровська обласна дитяча клінічна лікарня» ДОР, на адресу якого дана постанова надійшла для виконання в частині звернення стягнення на її заробітну плату і в цей день вона ознайомилась з даною постановою. Останній день 10-ти денного строку на оскарження Постанови припадає на 23.08.2020 року який є неділею та вихідним днем, наступний день 24.08.2020 року є святковим вихідним днем, відповідно останнім днем 10-ти денного строку на оскарження постанови є 25.08.2020 року.

Як вбачається з конверту, який знаходиться в матеріалах справи, позовна заява була направлена до суду 25.08.2020 року, отже, з наведених обставин суд вважає, що строк на оскарження постанови позивачем, який пропущено з поважних причин, підлягає поновленню.

Як вбачається з матеріалів справи, 29.08.2019 року ОСОБА_3 звернулась до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради з заявою про проведення перевірки на дотримання законодавства в сфері містобудування на будівництві, яке виконала ОСОБА_1 на своїй частині домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

04.10.2019 року відповідачем було видано наказ №564н «Про проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил».

Підставою видачі наказу зазначено звернення ОСОБА_3 від 29.08.2019 року, вх. №К-105/1, положення п.6 ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.8 п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

07.10.2019 року відповідачем було видано направлення №0480 для проведення планового (позапланового) заходу на обєкті містобудування за адресою: АДРЕСА_1 .

За наслідками проведеної перевірки 21.10.2019 року відповідачем було складено Акт №, в якому зафіксовані виявлені порушення законодавства, на адресу ОСОБА_1 внесено припис від 21.10.2019 року про усунення порушень.

04.12.2019 року відносно позивачки ОСОБА_1 винесено постанову №46/А, відповідно до якої позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 5950,00 грн.

Відповідно до зазначеної постанови, підставою притягнення позивача до адміністративної відповідальності стало те, що нею за адресою: АДРЕСА_1 , без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю, який дає право виконувати будівельні роботи, реконструйовано домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , чим порушено п.1 ч.1 ст.34, ч.ч.1 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 цього Кодексу.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення, виходячи з його правової природи та завдання, уповноважена особа має всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, зокрема на підставі належних доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.

Суд вважає оскаржувану постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню з огляду на наступне.

Зазначеною постановою ДАБК ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 96 КУпАП.

Станом на дату винесення оскаржуваної постанови ДАБК - 04.12.2019 року ч. 4 ст. 96 КУпАП передбачала відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Об`єктивною стороною правопорушення є виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні.

Пунктом 11 Постанови КМУ № 553 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) підпункт 6 пункту 11 виключено

7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

8) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

9) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Разом з тим, ознайомившись зі змістом Припису вбачається, що відповідач вимагав привести об`єкт до вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Як вбачається з постанови ДАБК, позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 96 КУпАП, в редакції, яка була чинною станом на дату 04.12.2019 року та передбачає відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні. І у випадку, якщо саме на момент перевірки - 21.10.2019 року позивачем здійснювались би будівельні роботи, то відповідач повинен був винести припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Разом з тим, такі роботи на об`єкті містобудівної діяльності не проводились позивачем з 2008 року, адже вже у 2008 році вони були початі та закінчені. Тобто, здійснена прибудова використовується позивачем, починаючи з 2008 року. Виходячи з вищезазначеного, суд вважає, що дії позивача з реконструювання частини належного їй на праві власності домоволодіння у 2008 році були неправильно кваліфіковані посадовими особами відповідача з огляду на наступне.

При прийнятті оскаржуваної постанови від 04.12.2019 року відповідач виходив з того, що позивачем порушено норму п. 1 ч. 1 ст. 34 та ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки позивач а змістом цієї постанови, реконструювала домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю, який дає право виконувати будівельні роботи, що підтверджується змістом оскаржуваної постанови.

Однак таке обґрунтування постанови ДАБК є безпідставним, зважаючи на наступне. Реконструкція позивачем домоволодіння відбулась у 2008 році, а Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» був прийнятий значно пізніше, а саме 17.02.2011 року. Тобто, позивач не мала можливості порушити норми закону, якого не існувало.

Даних про те, що прибудова, за будівництво якої відносно позивача складено Акт, припис і винесено оскаржувану постанову ДАБК, була побудована у період після набрання чинності у 2011 році вищезазначеного закону ніж складений акт, ані припис, ані оскаржувана постанова не містять та доказів цього відповідачем суду не надано. Тобто, ані в акті перевірки, ані в приписі та в оскаржуваній постанові не зазначено про те, коли (в якому році) була побудована ця прибудова. Фактично, висновок відповідача про порушення позивачем п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» ґрунтується на припущеннях того, що будівля була побудована із порушенням вищезазначеної норми закону, оскільки немає жодного доказу, жодного підтверджуючого факту того, в якому році побудована ця споруда.

Разом з тим, вбачається, що прибудова здійснена позивачем ще у 2008 році, що підтверджується рішенням виконавчого комітету Бабушкінської районної у місті Дніпрі ради № 148 від 15.02.2008 року, яким позивачу дозволено перепланування у жилому будинку з будівництвом прибудови у домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 . Реконструкція частини домоволодіння, якою позивач користується, була закінчена ще у 2008 році.

Саме після цього позивач займалась газифікацією свого житла разом із завершеною прибудовою і нею було замовлено, а ВАТ по газопостачанню та газифікації «Дніпрогаз»» розроблено робочий проект № 1220 та здійснено газопостачання житлового будинку № 39 по вул. Перемоги в м. Дніпро.

З схеми підключення котла до димоходу з цього робочого проекту № 1220 вбачається, що ця прибудова була збудована позивачем ще у 2008 році, адже в ній вже у 2008 році були розміщені котел та газова плита.

Отже, оскаржувана постанова ДАБК прийнята без урахування вищенаведеного та без встановлення і підтвердження належними, допустимими і достатніми доказами того, в який саме конкретно час було побудовано цю прибудову. Крім того, як вбачається з положень статті 96 КУпАП в редакції, яка була чинною станом на дату завершення прибудови у 2008 році, стаття 96 КУпАП мала лише 3 частини, тобто 4 частини взагалі не існувало. А норму ч. 4 ст.96 КУпАП яку, за оскаржуваною постановою ДАБК відповідача порушила позивач, було доповнено в цю статтю лише у 2012 році, а відтак позивач не могла порушити зазначену постановою норму будівництвом прибудови ще у 2008 році. Тож і з цих підстав також її дії не утворюють складу правопорушення, передбаченого цією нормою, якої не існувало у 2008 році.

Згідно ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зазначення відповідачем в оскаржуваній постанові про те, що «реконструйовано» домоволодіння не відповідає об`єктивній стороні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУПАП, а саме виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, а тому притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 96 КУПАП є безпідставним та таким, що не відповідає чинному законодавству.

Згідно пп.3 п. 15 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду затвердженого постановою КМУ від 19 серпня 2015 р. № 698 підставами для проведення позапланової перевірки є: обґрунтоване звернення фізичної чи юридичної особи про порушення їх прав, визначених законодавством, об`єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності.

Однак, докази того, що побудована позивачем на земельній ділянці прибудова порушує права сусідки, яка не є співвласницею домоволодіння, але звернулась із заявою, відсутні, і її заява не містить жодного належного обґрунтовування з цього приводу, а з акту перевірки не вбачається дотримання відповідачем підстав проведення перевірки, будь-яких доказів в спростування вимог позивача суду не надано.

Крім того, відповідно до наказу Мінрегіонбуду від 15.05.2012 р. № 240 "Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно - будівельного контролю" встановлено форму протоколу про порушення містобудівного законодавства, яка чітко передбачає зазначення у протоколі в якості додатків тих матеріалів, що були зібрані в ході заходу контролю.

Відповідно до наказу Мінрегіонбуду від 15.05.2012 р. N 240 "Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно - будівельного контролю" встановлено форму протоколу про порушення містобудівного законодавства, яка передбачає зазначення у протоколі в якості додатків тих матеріалів, що були зібрані в ході заходу контролю.

Відповідно до ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч. ч. 1, 4 ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування.

Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Тобто, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень.

Акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, а тому оцінка акта, в тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта.

Такої правової позиції дотримується й Верховний Суд України, розглядаючи спори між суб`єктами господарювання та контролюючими органами (постанови від 10.09.2013 р. N 21-237а13, від 09.12.2014 р. N 21-511а14, від 07.07.2015 р. N 21-334а15, від 03.11.2015 р. N 21-99а15, від 17.11.2015 р. N 21-4133а15).

Таким чином, посадовими особами Управління Державного архітектурно - будівельного контролю ДМР не було забезпечено вимог закону щодо об`єктивності, обґрунтованості та повноти перевірки. Висновки, вкладені в акті перевірки, не підтверджуються доказами, передбаченими статтею 251 КУпАП.

Згідно статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимоги ОСОБА_1 та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № 46/А від 04.12.2019 року, винесеної начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Ратич Н.М., якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 11900,00 грн., із закриттям провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 96 КУпАП. Будь-яких доказів в спростування вимог позивача суду не надано.

На підставі, керуючись ст.ст. 1, 2, 19, 20, 72, 77, 96, 229, 242-246, 262, 286 КАС України, -

В И Р І Ш И В:

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення № 46/А від 04.12.2019 року, винесену начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Ратич Н.М., якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 11900,00 грн. - скасувати.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 96 КУпАП - закрити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Т.О. Кудрявцева