Справа № 140/14136/20
Суддя: Димарчук Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2021 року ЛуцькСправа № 140/14136/20

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Димарчук Т.М.,

за участю секретаря судового засідання Аршулік С.Р.,

представника позивача Шафран Д.В.,

представника відповідача Кузьменчук А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Дрімко» до Волинської митниці держмитслужби про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Дрімко» (ТОВ «Дрімко», позивач) звернулося з позовом до Волинської митниці Держмитслужби (відповідач) про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення №0000010 від 28.08.2020 яким збільшено на 96045, 12 грн грошове зобов`язання за платежем «мито на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності» та податкового повідомлення-рішення №0000011 від 28.08.2020, яким збільшено на 19209, 02 грн грошове зобов`язання з податку на додану вартість (ПДВ) з товарів, ввезених на територію України.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що спірні податкові повідомлення-рішення прийняті на підставі акта від 10.08.2020 № 0004/7.3-19/37786070 «Про результати документальної невиїзної перевірки ТОВ «Дрімко» з питань дотримання вимог митного законодавства України в частині правильності визначення бази оподаткування, повноти нарахування та сплати митних платежів при оформленні товарів за окремою митною декларацією». За висновками акта перевірки ТОВ «Дрімко» товар «Обладнання для виробництва масок, в розібраному стані, цивільного призначення, автоматична лінія для виробництва масок для обличчя - FACE MASK MAKING MACHINE FLK120, нова, 2020 року виготовлення» згідно з митною декларацією (далі МД) від 15.05.2020 №UA205100/2020/003595 класифіковано за кодом УКТ ЗЕД (ставка мита 0%), а необхідно було класифікувати за кодом УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 5 %).

Позивач з такими висновками контролюючого органу не погоджується та вважає, що спірні податкові повідомлення-рішення підлягають скасуванню як протиправні. Заперечуючи доводи відповідача, викладені в акті перевірки стосовно заниження ввізного мита та ПДВ при ввезені на митну територію України товару, позивач з посиланням на Закон України «Про Митний тариф України», Основні правила інтерпретації класифікації товарів УКТ ЗЕД, Пояснення до УКТ ЗЕД, затверджені наказом Державної фіскальної служби України (ДФС України) від 09.06. 2015 №401, зазначив, що визначальним критерієм для розмежування здійснення класифікації за товарною позицією 8451 чи 8515 є те, чи є основою механізму ввезеного товару скріплення за допомогою ультразвуку. Оскільки, основою механізму ввезеного позивачем товару не є скріплення за допомогою ультразвуку, то вказувати на необхідність класифікації товару за кодом 8515 немає ніяких підстав.

Вважає, що саме по собі проведення перевірки було незаконним та безпідставним, адже при митному оформленні ніяких порушень виявлено не було. Тобто, станом на дату митного оформлення ТОВ «Дрімко» правильно визначив код товару, та заповнив графу 33 вірно, а вже зі спливом певного проміжку часу нібито були виявлені якісь порушення та неточності. Відсутність єдиної позиції митного органу свідчить про недоведеність будь-яких порушень зі сторони ТОВ «Дрімко».

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, у змісті акту перевірки не зазначено про фактичні підстави, які відповідають приписам п. 1 ч. 2 ст. 351 Митного кодексу України, що стали підставою для проведення перевірки, тому результати такої перевірки, що виражені у винесених податкових повідомленнях-рішеннях не можна вважати законними та підставними.

Вказує на те, що декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність визначення коду товару, його твердження вважається правомірним, поки протилежне не буде доведено органом доходів і зборів.

Позиція митного органу ґрунтується виключно на інформації із комерційного сайту ( ІНФОРМАЦІЯ_1 де нібито міститься інформація, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності зазначення ТОВ «Дрімко» коду товару.

При цьому митний орган ніяким чином не довів, що ТОВ «Дрімко» у митній декларації вказало неправильний код товару та не надав належних та допустимих доказів, які б однозначно свідчили про протиправність дій при заповненні графи №33 «код товару», а тому стверджувати про будь-які порушення зі сторони ТОВ «Дрімко» чи її уповноважених представників немає ніяких підстав, а отже і застосовувати санкції, в тому числі фінансові, пов`язані із донарахуванням податків та зборів.

З наведених підстав позивач просив задовольнити позов.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 30.09.2020 прийнято дану позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та на підставі статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 30.11.2020 ухвалено судовий розгляд даної справи продовжити за правилами загального позовного провадження суддею одноособово та призначено підготовче засідання у справі.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 13.11.2020 закрито підготовче провадження та призначено дану справу до судового розгляду по суті. У відзиві на позов відповідач позовні вимоги заперечив (а.с.78-81). В обґрунтування такої позиції вказав, що 27.05. 2020 на виконання листа Держмитслужби України № 16-03/16- 02-02/7/1248 була проведена перевірка митного оформлення на предмет правильності класифікації згідно УКТЗЕД товару, який ввозився в адресу ТОВ «Дрімко» за митною декларацією № UA205100/2020/003595. Перевірка проведена на виконання пункту 1 частини 2 статті 351 МК України. Підставою для проведення перевірки стала доповідна записка управління контролю митної вартості, класифікації, походження товарів, прогнозування надходжень від 15.06.2020 № 689-7-3.-15-25 щодо факту неправильної класифікації товару згідно УКТЗЕД.

За вищевказаною МД було здійснено митне оформлення товару «...автоматична лінія для виробництва масок для обличчя - FACE MASK MAKING MACHINE FLK120...», з визначеним кодом згідно УКТЗЕД.

Проте, в товарній позиції 8451 класифікується обладнання (крім машин товарної позиції 8450) для промивання, чищення, віджимання, сушіння, прасування, пресування (включаючи преси для термофікації матеріалів), вибілювання, фарбування, апретування, оздоблення, нанесення покриття або просочення текстильної пряжі, тканин або виробів з текстильних матеріалів та машин для нанесення пасти на текстильну або іншу основу, призначені для виробництва покриття підлог типу лінолеуму (згідно Пояснень до товарної позиції 8451 УКТЗЕД).

Зазначає, що відповідно до інформації розміщеної в мережі інтернет, товар «...автоматична лінія для виробництва масок для обличчя - FACE MASK MAKING MACHINE FLK120,..», не здійснює обробку матеріалів, передбачених позицією 8451 УКТЗЕД. Дане обладнання призначене для термічного з`єднання частин маски за допомогою ультразвукового зварювання.

Враховуючи технічні характеристики, відсутні підстави для класифікації товару «лінія для виробництва масок для обличчя - FACE MASK MAKING MACHINE FLK120» за кодом (ставка мита 0%), який був заявлений декларантом до митного оформлення.

Виходячи з опису товару розміщеного на веб-сайті фірми-виробника даний товар класифікується за кодом згідно УКТЗЕД (ставка ввізного мита 5%).

Згідно назви товарної позиції 8515 УКТЗЕД, до цієї товарної позиції включаються машини та апарати для паяння або зварювання з можливістю різання або без неї, електричні (включаючи електричним нагрівом газу), лазерні або іншого світлового чи фотонного випромінювання, ультразвукові, електронно-променеві, магнітно-імпульсні або плазмодугові; електричні машини та апарати для гарячого напилення металів або металокераміки.

За результатами проведення перевірки складено акт про № 0004/7.3-19/37786070 від 10.08.2020 «Про результати документальної невиїзної перевірки ТОВ «Дрімко» з питань дотримання законодавства України в частині правильності визначення бази оподаткування, повноти нарахування та сплати митних платежів при оформленні товарів за митною декларацією № UA205100/2020/003595.

Документальною невиїзною перевіркою встановлено порушення ТОВ «Дрімко» вимог: 1) ч. 2 ст. 69 п.п. 5 г. 8 ст. 257, ч.1 ст. 295 МК України, ч. 4 ст. 280 МК України щодо застосування ставки ввізного мита на товари згідно Митного тарифу України, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті мита на суму 96045,12 грн; 2) п. 190.1 ст. 190 ПК України в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті податку на додану вартість на суму 19209,02 грн.

Відповідач вважає, що прийняті податкові повідомлення-рішення відповідають нормам чинного законодавства, а тому просив відмовити в задоволенні позову.

У відповіді на відзив позивач зазначив, що відповідач не спростував твердження та аргументи наведені у позовній заяві. У відзиві на позовну заяву відповідач посилається на опис товару розміщеного нібито на веб-сайті фірми виробника та вказує, що за таким описом товар слід класифікувати за кодом (ставка ввізного мита 5%), однак звідки взято такі дані не вказує. Водночас, до відзиву на позовну заяву долучено роздруківку із веб-сторінки сайту LEIMING, перекладений на українську мову за допомогою інтернет-перекладача, що саме по собі не є належним та допустимим доказом та не може братись до уваги. Як слідує з товаросупровідних документів на товар (що визнано відповідачем без заперечень як під час розмитнення та і в даній справі) товаровиробником спірного товару є компанія Jinah Senfenf Technqlogy Co. Очевидним є факт того, що компанія-виробник випускає свою продукцію під власним брендом, але відповідач обґрунтовуючи законність свого рішення про необхідність класифікувати товар під іншим кодом УКТЗЕД, використовує опис товару: модель FLK120, Бренд: LEIMING. Можливо саме цей бренд і використовує для виробництва ультразвукове зварювання, однак нічого спільного із брендом фірми виробника товару ввезеного позивачем не має, і не може братись до уваги (а.с. 191-194).

У доповненні до відповіді на відзив (а.с. 242-243), представник позивача просила долучити роздруківку із офіційного сайту фірми виробника спірного товару компанії Jinah Senfenf Technology Co, яка випускає спірний товар під своїм власним брендом. Зокрема, з автоперекладу інформації яка розміщена на офіційному сайті фірми виробника слідує, що «автоматична лінія для виготовлення масок SENFENG в основному використовується для автоматичного формування плоских масок. Після того, як весь рулон тканини розгортається, він приводиться в рух роликами, а тканина автоматично складається і загортається. Носові мостикові рулони розкручуються за допомогою тягипорт у підшиту тканину, обидві сторони приварені для ущільнення ультразвукомнічне зварювання, а потім через ультразвукнічне бічне ущільнення. Він вирізаний та формується різаком; транспортується до двох зварювальних станцій для вушних стрічок через конвеєр. Кінцева маска утворена ультрасоломнічне зварювання. Після виготовлення маски її транспортують на рівну лінію пояса та збирають. Таким чином, на думку позивача, кінцева маска утворюється не за допомогою ультразвуку, що є визначальною характеристикою для класифікації даного товару за кодом 8515, а за допомогою ультрасоломнічного зварювання.

Відповідач правом подати заперечення не скористався.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала з мотивів та підстав зазначених у позовній заяві та просила стягнути з відповідача на користь позивача витрати на професійну правову допомогу у розмірі 14 000 грн.

Представник відповідача у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на доводи та аргументи, викладені у відзиві на позов, а також просила відмовити у стягненні з Волинської митниці держмитслужби правової допомоги.

Заслухавши усні пояснення представників сторін, перевіривши доводи сторін у заявах по суті справи письмовими доказами, суд встановив такі обставини.

У період з 15.07.2020 по 28.07.2020 на підставі наказу в.о. начальника Волинської митниці держмитслужби від 10.07.2020 №222 на підставі ст.ст. 345, 351, 352, 353 МК України була проведена документальна позапланова невиїзна перевірка дотримання ТОВ «Дрімко» вимог законодавства України з питань державної митної справи, а саме своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів при оформленні товару - «обладнання для виробництва масок, в розібраному стані, цивільного призначення, автоматична лінія для виробництва масок для обличчя - FACE MASK MAKING MACHINE FLK120», код товару згідно з УКТЗЕД, оформленого за МД від 15.05.2020 №UA205100/2020/003595.

За результатами проведення перевірки складено акт № 0004/7.3-19/37786070 від 10.08.2020 про результати документальної невиїзної перевірки ТОВ «Дрімко» з питань дотримання законодавства України в частині правильності визначення бази оподаткування, повноти нарахування та сплати митних платежів при оформленні товарів за митною декларацією № UA205100/2020/003595.

Зокрема, в акті перевірки вказано, що Волинською митницею Держмитслужби отримано лист управління організації заходів торговельної політики Департаменту митно-тарифного та нетарифного регулювання Держмитслужби України від 27.05.2020 № 16-03/16- 02-02/7/1248 щодо необхідності проведення перевірки митного оформлення товару «обладнання для виробництва масок, в розібраному стані, цивільного призначення, автоматична лінія для виробництва масок для обличчя - FACE MASK MAKING MACHINE FLK120, нова, 2020 року виготовлення» за МД від 15.05.2020 № UA205100/2020/003595.

Підставою для проведення перевірки стала доповідна записка управління контролю митної вартості, класифікації, походження товарів та прогнозування надходжень від 15.06.2020 № 689-7.3-15-25 щодо факту неправильної класифікації товару згідно УКТЗЕД.

За вищевказаною МД було здійснено митне оформлення товару «...автоматична лінія для виробництва масок для обличчя - FACE MASK MAKING MACHINE FLK120...», з визначеним кодом згідно УКТЗЕД.

Проте, в товарній позиції 8451 класифікується обладнання (крім машин товарної позиції 8450) для промивання, чищення, віджимання, сушіння, прасування, пресування (включаючи преси для термофікації матеріалів), вибілювання, фарбування, апретування, оздоблення, нанесення покриття або просочення текстильної пряжі, тканин або виробів з текстильних матеріалів та машин для нанесення пасти на текстильну або іншу основу, призначені для виробництва покриття підлог типу лінолеуму (згідно Пояснень до товарної позиції 8451 УКТЗЕД).

Відповідно до інформації розміщеної в мережі інтернет, товар «...автоматична лінія для виробництва масок для обличчя - FACE MASK MAKING MACHINE FLK120,..», не здійснює обробку матеріалів, передбачених позицією 8451 УКТЗЕД. Дане обладнання призначене для термічного з`єднання частин маски за допомогою ультразвукового зварювання.

Враховуючи технічні характеристики, відсутні підстави для класифікації товару «лінія для виробництва масок для обличчя - FACE MASK MAKING MACHINE FLK120» за кодом (ставка мита 0%), який був заявлений декларантом до митного оформлення.

Виходячи з опису товару розміщеного на веб-сайті фірми-виробника даний товар класифікується за кодом згідно УКТЗЕД (ставка ввізного мита 5%).

Згідно назви товарної позиції 8515 УКТЗЕД, до цієї товарної позиції включаються машини та апарати для паяння або зварювання з можливістю різання або без неї, електричні (включаючи електричним нагрівом газу), лазерні або іншого світлового чи фотонного випромінювання, ультразвукові, електронно-променеві, магнітно-імпульсні або плазмодугові; електричні машини та апарати для гарячого напилення металів або металокераміки.

Документальною невиїзною перевіркою встановлено порушення ТОВ «Дрімко» вимог: 1) ч. 2 ст. 69 п.п. 5 г. 8 ст. 257, ч.1 ст. 295 МК України, ч. 4 ст. 280 МК України щодо застосування ставки ввізного мита на товари згідно Митного тарифу України, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті мита на загальну суму 96045,12 грн; 2) п. 190.1 ст. 190 ПК України в результаті чого занижено податкове зобов`язання по сплаті податку на додану вартість на загальну суму 19209,02 грн.

На підставі акта перевірки Волинська митниця держмитслужби 28.08.2020 прийняла податкові повідомлення-рішення (а.с.31-32): №0000010 про збільшення товариству грошового зобов`язання з ввізного мита на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності, на 120056, 4 грн (з них 96045, 12 грн основний платіж та 24011, 28 грн штрафна санкція) та № 0000011 про збільшення грошового зобов`язання з ПДВ з ввезених на митну територію України товарів на 24011, 28 грн (з них 19209, 02 грн основний платіж та 4802, 26 грн штрафна санкція).

Не погоджуючись із прийнятими податковими повідомленнями-рішеннями, позивач звернувся із даним позовом до суду.

Частиною другою статті 19 Конституції України на органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадових осіб покладено обов`язок діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вирішуючи спір, суд виходить з того, що спірні правовідносини врегульовані нормами Митного кодексу України та Податкового кодексу України (тут і надалі в редакціях на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 336 МК України митний контроль здійснюється посадовими особами органів доходів і зборів шляхом проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів.

Як визначено частинами першою-третьою статті 345 МК України, документальна перевірка - це сукупність заходів, за допомогою яких органи доходів і зборів переконуються у правильності заповнення митних декларацій, декларацій митної вартості та в достовірності зазначених у них даних, законності ввезення (пересилання) товарів на митну територію України або на територію вільної митної зони, вивезення (пересилання) товарів за межі митної території України або за межі території вільної митної зони, а також своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів. Документальні перевірки дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів, проводяться органами доходів і зборів з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 ПК України.

Митні органи мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань митної справи щодо:

1) правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів;

2) обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування;

3) правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення;

4) відповідності фактичного використання переміщених через митний кордон України товарів заявленій меті такого переміщення та/або відповідності фінансових і бухгалтерських документів, звітів, договорів (контрактів), калькуляцій, інших документів підприємства, що перевіряється, інформації, зазначеній у митній декларації, декларації митної вартості, за якими проведено митне оформлення товарів у відповідному митному режимі;

5) законності переміщення товарів через митний кордон України, у тому числі ввезення товарів на територію вільної митної зони або їх вивезення з цієї території.

Результати перевірки оформлюються актом (довідкою) та є підставою для самостійного визначення органом доходів і зборів суми податкового зобов`язання підприємства щодо сплати митних платежів, застосування заходів, передбачених законами України (частина шоста статті 345 МК України).

Відповідно частин першої-п`ятої статті 351 МК України предметом документальних невиїзних перевірок є дані про своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати митних платежів при переміщенні товарів через митний кордон України підприємствами, а також при переміщенні товарів через митний кордон України громадянами з поданням митної декларації, передбаченої законодавством України для підприємств.

Документальна невиїзна перевірка проводиться у разі:

1) виявлення ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів;

2) надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтвердженої інформації про непідтвердження автентичності поданих митному органу документів щодо товарів, митне оформлення яких завершено, недостовірність відомостей, що в них містяться, а також запитів стосовно надання інформації про зовнішньоекономічні операції, які здійснювалися за участю суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності - резидентів України.

Документальна невиїзна перевірка проводиться на підставі наказу митного органу.

Документальна невиїзна перевірка проводиться посадовими особами митного органу в приміщенні цього органу за умови направлення керівнику відповідного підприємства або відповідному громадянину рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особистого вручення зазначеним особам чи уповноваженим ними представникам під розписку письмового повідомлення про дату початку та місце проведення перевірки.

Присутність уповноважених посадових осіб підприємства або громадянина, що перевіряється, під час проведення невиїзної документальної перевірки не обов`язкова.

Оформлення результатів невиїзної документальної перевірки здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до стаття 352 МК України посадовими особами митних органів під час проведення перевірок можуть бути використані: 1) документи, визначені цим Кодексом; 2) податкова інформація; 3) експертні висновки; 4) судові рішення; 5) отримані від уповноважених органів іноземних держав документально підтверджені відомості щодо вартісних, кількісних або якісних характеристик, країни походження, складу та інших характеристик, які мають значення для оподаткування товарів, їх ввезення (пересилання) на митну територію України або на територію вільної митної зони чи вивезення (пересилання) за межі митної території України або території вільної митної зони, які відрізняються від задекларованих під час митного оформлення; 6) інші матеріали, отримані в порядку та спосіб, передбачені цим Кодексом або іншими законами України.

Частиною першою статті 354 МК передбачено, що результати перевірок оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами митного органу та керівником підприємства, що перевірялося, або уповноваженою ним особою. У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Рішення про визначення грошових зобов`язань підприємства, що перевірялося, приймається керівником митного органу або його заступником з урахуванням результатів розгляду заперечень підприємства (у разі їх наявності).

Податкове повідомлення-рішення приймається керівником митного органу або його заступником з урахуванням розгляду заперечень до акта (у разі їх наявності) протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення або надіслання підприємству акта про результати перевірки у порядку, передбаченому Податковим кодексом України для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень підприємства до акта про результати перевірки - приймається з урахуванням висновку за результатами розгляду заперечень до акта про результати перевірки протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень і надання (надсилання) письмової відповіді підприємству (ч.11, 12 ст. 354 МК України).

Відповідно до пункту 54.3.6 статті 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо результати митного контролю, отримані після закінчення процедури митного оформлення та випуску товарів, свідчать про заниження або завищення податкових зобов`язань, визначених платником податків у митних деклараціях.

Аналіз наведених правових норм свідчить про можливість митного контролю після завершення митного оформлення за умови обгунтованої підозри, що під час пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України було допущено порушення законодавства України, а також орган доходів і зборів має право продовжити здійснення митного контролю, за наслідками якого донарахувати обов`язкові платежі.

З матеріалів справи вбачається, що при митному оформленні товару «лінія для виробництва масок для обличчя FACE MASK MAKING MACHINE FLK120» декларантом не була надана інформація щодо технічних характеристик товару, необхідна для класифікації згідно з УКТ ЗЕД товару та підтвердження заявленого коду товару.

На запит Волинської митниці Держмитслужби від 15.07.2020 № 6396-7.3-19 щодо надання додаткових документів, що стосуються предмету перевірки, ТзОВ «Дрімко» такі документи не були надані також.

Фактично даний спір між ТОВ «Дрімко» та Волинською митницею Держмитслужби виник щодо правильності визначення коду товару за УКТ ЗЕД (митна декларація від 15.05.2020 №UA205100/2020/003595). Так товар «Обладнання для виробництва масок, в розібраному стані, цивільного призначення, автоматична лінія для виробництва масок для обличчя - FACE MASK MAKING MACHINE FLK120, нова, 2020 року виготовлення» згідно з митною декларацією (далі МД) від 15.05.2020 №UA205100/2020/003595 позивачем класифіковано за кодом УКТ ЗЕД (ставка мита 0%), натомість відповідач вважає, що ввезений позивачем товар необхідно класифікувати за кодом за кодом УКТ ЗЕД (ставка ввізного мита 5 %).

Згідно з вимогами частини третьої статті 295 МК України для цілей нарахування митних платежів застосовуються ставки, що діють на день подання органу доходів і зборів митної декларації на товари.

Відповідно до пункту 190.1 статті 190 ПК України базою оподаткування для товарів, що ввозяться на митну територію України, є договірна (контрактна) вартість, але не нижче митної вартості цих товарів, визначеної відповідно до розділу III Митного кодексу України, з урахуванням мита та акцизного податку, що підлягають сплаті і включаються до ціни товарів.

Податковим повідомленнями-рішеннями від 28.08.2020: № 0000010 донараховано ввізне мито за вказаними вище ставками, а податковим повідомленням-рішенням №0000011 - ПДВ (розрахунок на а.с.28).

Перевіряючи доводи сторін, суд застосовує такі нормативно-правові акти.

Відповідно до статті 67 МК України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Згідно зі статтею 68 МК України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Як визначено частинами першою-четвертою статті 69 МК України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Тобто, класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює декларант, а орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією та може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта.

Крім того, процедуру ведення УКТ ЗЕД визначає Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №428 (далі - Порядок №428).

Згідно з пунктами 2, 3 Порядку №428 УКТ ЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТ ЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

Відповідно до статті 1 Закону України від 19.09.2013 №584-VII «Про митний тариф України» (далі - Закон №584-VII) митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД, що є додатком Закону №584-VII (далі Основні правила). Так згідно з пунктом 1 Основних правил назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого.

Відповідно до пункту 4 Основних правил товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше (пункт 6 Основних правил).

Наказом ДФС України від 09.06.2015№401 затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - Пояснення). Відповідно до Пояснень до товарної позиції

Відповідно до Правила 1 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД (далі - ОПІ) встановлено, що класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (а) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(Ь) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (Ь) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (а) або З (Ь), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

За приписами Правила 6 ОПІ визначено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Наказом ДФС України від 09.06.2015 №401 затверджені пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі Пояснення).

Відповідно до Пояснень до товарної позиції 8451 УКТ ЗЕД включається обладнання (крім машин товарної позиції 8450) для промивання, чищення, віджимання, сушіння, прасування, пресування (включаючи преси для термофіксації матеріалів), вибілювання, фарбування, апретування, оздоблення, нанесення покриття або просочення текстильної пряжі, тканин або виробів з текстильних матеріалів та машини для нанесення пасти на текстильну або іншу основу, призначені для виробництва покриття підлог типу лінолеуму.

До цієї товарної позиції включається широкий діапазон машин, що використовуються для виконання зазначених нижче функцій:

(І) Для промивання, вибілювання, віджимання, чищення, прасування, фарбування, сушіння або аналогічних операцій з пряжею, тканинами або текстильними виробами, але крім побутових машин або пральних машин для пралень (товарна позиція 8450).

(II) Для апретування або обробка пряжі чи тканини після прядіння або ткацтва відповідно, для надання певних властивостей або поліпшення зовнішнього вигляду (наприклад, стриження, валяння, каландрування) або для надання спеціальних нових якостей (наприклад, шляхом просочення або нанесення покриття), але крім машин для обробки повсті (або фетру) (товарна позиція 8449).

(III) Для намотування, розмотування, складання, розрізування або проколювання текстильних тканин.

Багато з машин та устаткування цієї товарної позиції являють собою просто ванни, резервуари, барки або інші посудини, обладнані простими механічними пристроями, такими як валики для подачі пряжі або тканини або для віджимання зайвої вологи, перемішуючі лопаті і т.п. Таке устаткування використовується для різних операцій промивання, вибілювання, фарбування, чищення і т.п. або для операцій обробки, які включають нанесення покриття або просочення (наприклад, шліхтою або сумішами для надання водонепроникності, стійкості до зминання, вогнетривкості, стійкості до молі, стійкості до гниття і т.п.)

Для того, щоб устаткування було включено до цієї товарної позиції, воно повинне мати перераховані вище механічні засоби і явно призначатися для обробки текстильних матеріалів.

Обладнання товарної позиції 8451 УКТЗЕД розділене на групи, зокрема:

(A) Машини для промивання, віджимання, прасування або пресування з нагрівальними пристроями або без них;

(B) Машини для вибілювання та фарбування;

(C) Машини для сухого чищення;

(D) Сушильні машини;

(E) Машини для апретування або оздоблення;

(F) Машини для намотування, розмотування, складання, різання або проколювання тканин.

Група (F) включає визначений перелік обладнання:

(1) Машини для складання або намотування, які складають тканину за довжиною або за шириною або намотують її на качалку; а також бракувальні машини, що включають складальні або намотувальні пристрої, для перевірки дефектності тканин. Будь-які з таких машин можуть комбінуватися з вимірювальним устаткуванням.

(2) Машини для розрізування або проколювання тканин, включаючи машини для розкрою лекал або деталей одягу і т.п.

До товарної позиції 8451 УКТЗЕД включається також таке устаткування:

(1) Пропарювальні апарати (пароповітряні манекени, погруддя для прасування парою) для верхнього одягу.

(2) Устаткування та апарати (столи і т.п.) для складання відпрасованих виробів (наприклад, носових хусток, простирадл, скатертин).

( 4 ) Машини для розшліхтовки тканин перед їхнім вибілюванням або фарбуванням.

(5) Машини для обробки тканин у розчині соди або калію перед вибілюванням або фарбуванням.

(6) Запарні машини для зволоження пряжі, тканини та інших текстильних виробів.

(7) Формувальні та стабілізаційні машини (з використанням термофіксації), включаючи формувально-оздоблювальні машини для обробки шкарпеток або панчіх.

(8) Машини для просочення і розтягання тканин для пневматичних шин.

(9) Машини для просочення фарбувальною пастою текстильних стрічок для друкарських машинок та аналогічних виробів.

(10) Машини для видалення оздоблювальних препаратів із тканин.

(11) Машини для флокування тканин (наприклад, електростатичні флокувальні машини).

(12) Плісирувальні машини для тканин.

(13) Пристрої для чищення килимів у місцях їхнього перебування, безпосередньо упорскуванням у килим рідкого чистячого засобу і наступного його видалення всмоктуванням, призначені для використання в установах (крім житлових приміщень), таких як готелі, мотелі, лікарні, офіси, ресторани та школи.

Машини та апарати для паяння або зварювання з можливістю різання або без неї, електричні (включаючи з електричним нагрівом газу), лазерні або іншого світлового чи фотонного випромінювання, ультразвукові, електронно- променеві, магнітно-імпульсні або плазмодугові; електричні машини та апарати для гарячого напилення металів або металокераміки класифікуються в товарній позиції 8515 УКТЗЕД.

Згідно опису товарної позиції 8515 УКТЗЕД (ІJ) до неї включаються машини та апарати для ультразвукового зварювання. Згідно Пояснень до товарної позиції 8515 УКТЗЕД визначено, що частини, що зварюються, закріплюються разом і піддаються впливу ультразвукових коливань. Цей процес дає можливість з`єднувати метали чи сплави, що не піддаються звичайним способам зварювання, а також зварювати металеву фольгу, деталі з двох або кількох різнорідних металів або полімерні плівки.

У матеріалах справи є роздруківка із офіційного сайту фірми виробника товару (модель для виробництва маски Senfenfg, модель FLK120) компанії Jinah Senfenf Technology Co. Зокрема, з інформації яка розміщена на офіційному сайті фірми виробника слідує, що «автоматична лінія для виготовлення масок SENFENG в основному використовується для автоматичного формування плоских масок. Після того, як весь рулон тканини розгортається, він приводиться в рух роликами, а тканина автоматично складається і загортається. Носові мостикові рулони розкручуються за допомогою тягипорт у підшиту тканину, обидві сторони приварені для ущільнення ультразвукомнічне зварювання, а потім через ультразвукнічне бічне ущільнення. Він вирізаний та формується різаком; транспортується до двох зварювальних станцій для вушних стрічок через конвеєр. Кінцева маска утворена ультрасоломнічне зварювання. Після виготовлення маски її транспортують на рівну лінію пояса та збирають (а.с. 244).

Таким чином, автоматична лінія для виробництва масок для обличчя FACE MASK MAKING MACHINE FLK120 має такі можливості обробки:

- призначена для автоматичного формування плоскої маски;

- має інтегровану операційну систему;

- один оператор керує всім виробничим процесом;

- формування маски здійснюється ультразвуковим зварюванням.

Враховуючи технічні характеристики товару, а саме спосіб виготовлення маски за допомогою ультразвукового зварювання, суд погоджується з доводами відповідача відносно того, що товар «лінія для виробництва масок для обличчя-FACE MASK MAKING MACHINE FLK120» неможливо віднести до товарної позиції 8451 УКТЗЕД, оскільки функції товару не відповідають жодному обладнанню, переліченому в групі (F) товарної позиції 8451 УКТЗЕД. Основною функцією даного обладнання є виготовлення захисної маски для обличчя за допомогою ультразвукового зварювання.

Крім того, з опису товару - модель FLK120, Бренд: LEIMING, вбачається, що ця машина в основному використовується для автоматичного формування плоских масок. Після того, як весь рулон тканини розгорнутий, він приводиться в рух роликами, а тканина автоматично складається і обгортається. Носові мостові рулони розмотуються за допомогою тяги. Наріжте та імпортуйте в підшиту тканину, обидві сторони зварені для ущільнення ультразвуковим зварюванням, а потім через ультразвукове бічне ущільнення. Він вирізається та формується різаком; транспортується до двох зварювальних станцій вушної стрічки через конвеєр. Кінцева маска формується ультразвуковим зварюванням (а.с. 177 (зворот))

Судом також враховано ту обставину, що Волинською митницею держмитслужби протягом 2020 року неодноразово проводилось митне оформлення товару обладнання для виробництва медичних масок; машини для виготовлення захисних масок для обличчя з текстильних матеріалів; верстат для виробництва масок та інший подібний товар. При митному оформленні увесь вказаний товар класифікувався саме за кодом 8515 80 90 00, що підтверджується копіями митних декларацій, долучених до матеріалів справи ( 199-229).

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зазначене положення поширюється на доказування правомірності спірних рішень.

Рішення відповідача як суб`єкта владних повноважень, що є предметом даного спору, підлягають оцінці на відповідність критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України.

За правилами, встановленими статтею 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

На думку суду, відповідач як суб`єкт владних повноважень довів належними та допустимими доказами правомірність своїх висновків, викладених в акті перевірки щодо заниження позивачем грошового зобов`язання з ввізного мита та ПДВ при ввезенні на митну територію України товару «Обладнання для виробництва масок, в розібраному стані, цивільного призначення, автоматична лінія для виробництва масок для обличчя - FACE MASK MAKING MACHINE FLK120», позаяк зібрані у справі докази у своїй сукупності свідчать про неправильну класифікацію товару під час його митного оформлення позивачем та про відповідність цього товару за конструкцією, характеристиками та призначенням товарній позиції згідно з УКТ ЗЕД 8515.

Таким чином, з урахуванням встановлених судом обставин та аналізу норм чинного законодавства, суд дійшов висновку, що відповідач довів наявність фактичних підстав для прийняття податкових повідомлень-рішень №0000010 від 28.08.2020 та №0000011 від 28.08.2020, а тому суд відмовляє у задоволенні позовних вимог.

Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Дрімко» до Волинської митниці держмитслужби про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 28.08.2020 № 0000010 та №0000011 відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, встановленого статтею 295 КАС України, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складений 09 березня 2021 року.

Головуючий-суддя Т.М. Димарчук