Справа № 520/147/21
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2021-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 березня 2021 р. № 520/147/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Заічко О.В., розглянувши у порядку спрощеного провадження в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, ) про скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення сум,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 18.11.2020 року №831 про притягнення дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції патрульної поліції Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби за вчинення дисциплінарного проступку; скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 01.12.2020 року №381 о/с, яким звільнено зі служби дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції патрульної поліції Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 у зв`язку з реалізацією наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності; поновити ОСОБА_1 на посаді дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції патрульної поліції Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області; стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області грошове забезпечення за час вимушеного прогулу на користь ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач вказував, що не погоджується з оскаржуваними наказами, вважає їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки він не здійснював прогулу, а про факт відсутності на роботі він повідомляв безпосереднього керівника. Також позивач вважає, що відповідачем порушено процедуру проведення службового розслідування та не доведено наявність обставин, які можуть бути підставою для застосування до позивача покарання у вигляді звільнення зі служби.

По справі було відкрито спрощене провадження в порядку, передбаченому ст. 257 КАС України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження була надіслана відповідачу та отримана ним.

Відповідач надав відзив на позов, в якому просив у задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на той факт, що у спірних правовідносинах діяв правомірно. При цьому, відповідач посилається на те, що службовим розслідуванням, проведеним за рапортом начальника СДОП відділу превенції Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області, на підставі наказу начальника Московського ВП ГУНП в Харківській області ДПП №255 від 13.10.2020, встановлено та підтверджено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразилось у відсутності на службі без поважних причин 12.10.2020, тобто скоєння прогулу, чим порушенні вимоги пп. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» у частині сумлінного виконання своїх службових обов`язків, відповідно до посадових (функціональних) обов`язків. Відповідач вважає, що під час проведення службового розслідування та застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, він діяв відповідно до чинного законодавства, а тому підстави для задоволення позову відсутні.

В своїх додаткових поясненнях позивач наполягав на неповне та необ`єктивне проведення відносно нього службове розслідування та зазначив про підтвердження факту того, що він знаходився на робочому місці 12.10.2020 року, а не був відсутнім цілий робочий день.

Відповідно до ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст. 229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.

Судом встановлено, що 13.10.2020 року до Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області надійшов начальника СДОП відділу превенції Московського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_2 , в якому зазначено, що 12.10.2020 року на протязі всього робочого дня, дільничний офіцер поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції патрульної поліції Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці без поважних причин.

13.10.2020 року наказом начальника Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області №255 було призначено проведення службового розслідування у відношенні лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Результати проведеного службового розслідування оформлені висновком службового розслідування від 06.11.2020, який затверджений начальником Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Висновком службового розслідування встановлено та підтверджено факт порушення службової дисципліни з боку дільничного офіцеру поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції патрульної поліції Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , а саме: вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразилось у відсутності на службі без поважних причин 12.10.2020, тобто скоєні прогулу, порушенні вимоги пп. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» у частині сумлінного виконання своїх службових обов`язків, відповідно до посадових (функціональних) обов`язків, за що запропоновано застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

18.11.2020 року за вчинення вказаного дисциплінарного проступку начальником Головного управління Національної поліції в Харківській області видано наказ № 831 про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 у вигляді звільнення зі служби в поліції .

Позивач не погодившись з вказаними наказами відносно нього, вважає їх протиправними та такими, що порушують його право на проходження служби в поліції, звернувся до суду з даним позовом.

По суті позовних вимог, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про Національну поліцію» поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Пунктом 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Окрім того, пунктом 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до вимог статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з п.п. 4, 5, 8 ч. 3 ст. 1 Статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

Також, статтею 12 Статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини третьої статті 19 Статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У відповідності до вимог частини першої та третьої статті 13 Статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (частини 2 та 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Отже, в разі протиправних діянь та вчинення дисциплінарного проступку, поліцейський несе дисциплінарну відповідальність у вигляді стягнення, вид якого визначається в залежності від характеру вини та скоєного проступку. При цьому, характер вини та ступень тяжкості дисциплінарного проступку (неналежне виконання посадових обов`язків, вчинення дій або бездіяльності під час несення служби, що підривають авторитет поліції, тощо) визначається під час проведення у відношенні поліцейського службового розслідування, в результаті чого і обирається вид дисциплінарного стягнення, який застосовується до винної особи.

Як вбачається з матеріалів справи, службовим розслідуванням підтверджено факт допущення позивачем порушення пп. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», тобто вчинення дисциплінарного проступку.

Так, в ході проведення службового розслідування було допитано позивача, який в своїх письмових поясненнях зазначив, що 12.10.2020 о 9:20 йому зателефонував начальник ВП Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 та на його запитання де він знаходиться, позивач відповів, що проспав. Також, зазначив, що у нього цього ж дня в Київському районному суді м. Харкова відбудеться розгляд справи з приводу розірвання шлюбу, що призначений на 14:00, а також зустріч з адвокатом. Також, зазначив, що він телефонував старшому ДОП Московського ВП ОСОБА_4 та повідомив, що у нього склались сімейні обставини та щоб він повідомив керівництво. Після цього, 13.10.2020 року доповів керівництву про його сімейні обставини.

Крім цього, в ході службового розслідування, дисциплінарною комісією ОСОБА_1 було задано ряд уточнюючих запитань та опитані ДОП СДОП відділу превенції Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 , який в своїх письмових поясненнях зазначив, що 12.10.2020 року близько 12:00 йому зателефонував ОСОБА_1 та попередив, що буде відсутній, причину не зазначив.

Також, під час проведення службового розслідування були опитані працівники, що працюють разом з позивачем в одному службовому кабінеті та СДОП відділу превенції Московського ВП ГУНП в Харківській області, зокрема, старший лейтенант поліції ОСОБА_5 та капітан поліції ОСОБА_2 , які підтвердили в своїх письмових поясненнях відсутність позивача на робочому місці на протязі всього робочого дня 12.10.2020 року та неприбуття ним на робоче місце у встановлений час.

Також, ОСОБА_2 зазначив, що 12.10.2020 року о 15:00 годині він здійснив виїзд за місцем мешкання ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , проте, двері ніхто не відчинив.

Окрім цього, за вих. №33363/119-67/08 від 22.10.2020 року до Київського районного суду м. Харкова був надісланий запит про надання інформації стосовно судової справи з приводу розірвання шлюбу подружжям ОСОБА_6 .

На вказаний запит, листом від 03.11.2020 року вих. №03-08/205, було повідомлено, що в провадженні суддів Київського районного суду м. Харкова взагалі відсутня цивільна справа про розірвання шлюбу, в якій позивачем чи відповідачем виступає ОСОБА_1 , що свідчить про те, що позивач 12.10.2020 року не був на судовому засіданні, на що він посилався.

Під час службового розслідування поважних причин відсутності на службі ОСОБА_1 12.10.2020 з 09:00 до 18:00 не встановлено.

Крім того, дисциплінарною комісією були виявлені обставини, що обтяжують відповідальність позивача, а саме вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення у вигляді зауваження оголошеного наказом Московського ВП ГУНП в Харківській області від 20.10.2020 №33.

Протилежного, позивачем не спростовано.

Таким чином, на підставі вищевказаних висновків службового розслідування видано оскаржувані накази № 108 від 16.10.2020 року про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби та про звільнення позивача зі служби в поліції.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що спірні накази прийнято у відповідності до вищевказаних вимог Статуту. В наказах зазначено, що стало підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення, в чому виразився дисциплінарний проступок та порушення яких вимог законодавства встановлено в діях позивача.

Щодо процедури проведення відповідачем відносно позивача службового розслідування, суд зазначає наступне.

Позивач стверджує, що про проведення службового розслідування відносно нього йому стало відомо в усному порядку, з висновком службового розслідування та оскаржуваними наказами належним чином він не був ознайомлений.

Суд зазначає, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій (пункт 1 статті 18 Статуту).

Поліцейський має право ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами» (пункт 3 статті 18 Статуту).

Як підтверджено матеріалами справи, позивач скористався своїм правом на захист шляхом надання письмових пояснень щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку, тим самим спростовуються твердження позивача, щодо необізнаності проведення відносно нього службового розслідування.

Будь-яких клопотань про намір скористатись правовою допомогою позивачем не надавалось. Таких доказів матеріали справи не містять.

У своїх додаткових поясненнях позивач зазначає, що висновок службового розслідування він отримав лише 05.01.2021 року на адвокатський запит, проте, вказані обставини не спростовують факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Твердження позивача про те, що з оскаржуваними наказами він не був належним чином ознайомлений, спростовуються особистим підписом позивача на наказі від 18.11.2020 року №831 про ознайомлення з ним та акт від 19.11.2020 року про відмову позивача від підпису про ознайомлення з наказом від 01.12.2020 року №381.

Посилання позивач на те, що він знаходився на робочому місці 12.10.2020 року в підтвердження чого позивач посилається на вручення йому саме в цей день листа про відклик адвокатського запиту, суд відхиляє, оскільки сам факт вручення вказаного листа позивачу 12.10.2020 року не підтверджує несення позивачем служби в цей час та виконання ним своїх службових обов`язків, посадових (функціональних) обов`язків.

З огляду на викладене, суд відхиляє доводи позивача про порушення відповідачем процедури проведення відносно позивача службового розслідування.

Інших обставин порушення відповідачем процедури проведення відносно позивача службового розслідування, судом не встановлено.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що при прийнятті оскаржуваних наказів від 18.11.2020 року №831 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби за вчинення дисциплінарного проступку та від 01.12.2020 року №381 про звільнення позивача зі служби, відповідачем повно, всебічно та об`єктивно враховано всі обставини справи, вказані накази прийняті на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Законом України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарним статутом Національної поліції України, а тому такі є правомірними та не підлягають скасуванню.

За приписами ч. 1,2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.263, 255, 295, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, ) про скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення сум - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду або в порядку, передбаченому п. 15.5 Розділу VII КАС України, а саме: до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 02 березня 2021 року.

Суддя Заічко О.В.