Справа № 462/4252/20
Суддя: Крутько Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №462/4252/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

04 березня 2021 року

м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Крутько О.В.,

за участю секретаря судового засідання Шведа Б.В.,

під час розгляду у підготовчому засіданні в м.Львові адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Регіонального сервісного центру МВС у Львівській області Головного сервісного центру МВС, за участю третьої особи Галицької митниці Державної митної служби України про зобов`язання до вчинення дій, -

В С Т А Н О В И В :

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в якій позивач просить суд:

-зобов`язати Регіональний сервісний центр МВС у Львівській області Головного сервісного центру МВС провести реєстрацію автомобіля Volkswagen Passat 2010 року виробництва, номер кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_1 ( НОМЕР_3 виданй Залізничним РВ ЛМУ УМВС України у Львівській області 30.11.2009 р. РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_1 ) та видати свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу та державні номерні знаки.

В позовній заяві позивач покликається на неправомірність відмови Регіонального сервісного центру МВС у Львівській області Головного сервісного центру МВС у реєстрації автомобіля Volkswagen Passat 2010 року виробництва, номер кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , оскільки така порушує права позивача, як власника автомобіля. Вважає, що відповідач відмовляючи у реєстрації автомобіля не навів чітких норм законодавства, відповідно до яких даний автомобіль не можливо поставити на обік.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 20.07.2020 року адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Регіонального сервісного центру МВС у Львівській області Головного сервісного центру МВС, за участю третьої особи Галицької митниці Державної митної служби України про зобов`язання до вчинення дій передано на розгляд до Львівського окружного адміністративного суду.

Матеріали справи надійшли до Львівського окружного адміністративного суду 19.08.2020.

Після автоматизованого розподілу для розгляду справи визначено головуючого суддю Крутько О.В.

Ухвалою від 21.08.2021 року відкрито загальне позовне позовного провадження в адміністративній справі. Підготовче провадження призначено на 29.09.2020 року.

29.09.2020 року оголошено перерву у підготовчому засіданні до 10.11.2020 року.

10.11.2020 року позивач у підготовче засідання не з`явився та не забезпечив явку уповноваженого представника, про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся завчасно та належним чином.

У зв`язку із неявкою позивача підготовче засідання відкладено на 17.12.2020 року о 10:30 год.

17.12.2020 року позивач у підготовче засідання не з`явився та не забезпечив явку уповноваженого представника, про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся завчасно та належним чином.

У зв`язку із неявкою позивача та представника позивача судове засідання відкладено на 28.01.2020 року о 14:00 год.

28.01.2021 року позивач у підготовче засідання не з`явився та не забезпечив явку уповноваженого представника, про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся завчасно та належним чином.

У зв`язку із неявкою позивача та представника позивача судове засідання відкладено на 04.03.2021 року о 14:30 год.

04.03.2021 року позивач та представник позивача повторно не з`явився у підготовче засідання, про дату, час та місце його проведення повідомлявся належним чином, відповідно до положень КАС України, з заявою про розгляд справи у відсутності позивача до суду не звертались.

Вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду суд керується наступним.

Згідно частини другої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Пунктом 3 частини п`ятої цієї статті визначено, що учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Згідно до ч.2 ст.131 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Відповідно до ч.1,3,5 ст.205 Кодексу адміністративного судочинства України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Згідно матеріалів справи позивач (представник позивача) чотири рази не з`явився до суду. Позивач належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, проте до суду не прибув, іншого представника не направив.

Суд звертає увагу на те, що у разі відсутності протягом тривалого часу представника, позивач вправі, відповідно до положень Кодексу адміністративного судочинства України, замінити його на іншого представника для належного захисту своїх прав та інтересів у суді.

Крім того, позивач, представник позивача не звертались до суду з заявою про розгляд справи за їх відсутності.

Суд зазначає, що, будучи ініціатором судового розгляду, позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані, при цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляд адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що таким чином позивач недобросовісно користується своїми процесуальними правами, що позбавляє суд можливості вирішити спір по суті заявлених вимог.

Положеннями ст.6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 №3477-IV, рішення Європейського суду з прав людини підлягають застосуванню судами як джерела права.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі "Гінчо проти Португалії" передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п.1 ст.6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку. При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони вживають заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання (Європейського суду з прав людини «Чірікоста і Віола проти Італії»).

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

На підставі вищенаведеного, з урахуванням того, що неявка позивача, представника позивача перешкоджає розгляду справи, відсутня заява позивача, представника позивача про розгляд справи за їх відсутності, суд дійшов висновку, що сукупність наведених обставин є підставою для застосування наслідків, передбачених вищенаведеними приписами ч.5 ст. 205, п.4 ч.1 ст.240 Кодексу адміністративного судочинства України, - залишення позову без розгляду.

Відповідно до п. 4. ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням), сплачена сума судового збору не повертається.

Керуючись ст.183, п. 4 ч. 1 ст. 240, ст.ст.256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В :

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Регіонального сервісного центру МВС у Львівській області Головного сервісного центру МВС, за участю третьої особи Галицької митниці Державної митної служби України про зобов`язання до вчинення дій.

Судові витрати поверненню не підлягають

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Повний текст ухвали складено 05.03.2021 року.

Суддя Крутько О.В.