Справа № 520/17851/2020
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2021-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

25 лютого 2021 р. справа № 520/17851/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Біленського О.О.,

при секретарі судового засідання Дорощенко К.В.,

за участі:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача Левенцова К.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (61033, м. Харків, вул. Шевченка, 315-А) про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції №121 від 11.11.2020 року про застосування до інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани.

14.12.2020 року суддею Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/17851/20 винесено ухвалу про відкриття провадження у справі, відповідно до якої відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що відповідно до наказу №121 від 11.11.2020 начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Корольова Романа Олександровича було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено сувору догану. Позивач вважає зазначений наказ незаконним, оскільки він не містить жодних обставин, які були враховані ним. Відсутність в наказі жодних фактичних обставин, жодної згадки про дію чи бездіяльність інспектора ОСОБА_1 , за які його притягнуто до дисциплінарної відповідальності, тим самим позбавляє наказ про застосування дисциплінарного стягнення юридичної сили, оскільки він не вмотивований та бездоказовий. З огляду на викладене, позивач вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Через канцелярію суду 11.01.2020 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що автором позовної заяви аргументи, щодо протиправності наказу є необґрунтованими, є голослівними та не підтвердженими належними доказами. Таким чином, наказ управління патрульної в Харківській області Департаменту патрульної поліції від 11.11.2020 №121, яким до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани є правомірним та обґрунтованим, у зв`язку з чим підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити адміністративний позов з підстав та мотивів, викладених в ньому.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував з підстав та мотивів, викладених у відзиві на позовну заяву.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що 21.09.2020 до керівництва УПП в Харківській області ДПП надійшов рапорт старшого інспектора з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції Косінської В.В. про те, що 18.09.2020 під час здійснення перевірки несення служби нарядом з охорони адміністративної будівлі території управління командиром роти №1 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 , виявлено порушення службової дисципліни з боку інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який під час несення служби 18.09.2020 о 04.12 годин за адресою: місто Харків, вул. Шевченко, б.28 спав у власному автомобілі СІТRОЕN, номерний знак НОМЕР_2 , тим самим свідомо самоусунувся від несення служби.

Відповідно до наказу УПП в Харківській області ДПП 17.09.2020 №336 «Про призначення розслідування та утворення дисциплінарної комісії» було проведено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни з боку інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який під час несення служби 18.09.2020 о 04.12 годин за адресою: м. Харків, вул. Шевченко, 28 спав у власному автомобілі СІТRОЕN, номерний знак НОМЕР_2 , тим самим свідомо самоусунувся від несення служби.

Під час проведення службового розслідування встановлено, що у нічну зміну з 20.00 год. 17.09.2020 до 08.00 год. 18.09.2020 згідно дислокації сил та засобів УПП в Харківській області ДПП інспектор взводу №2 роти №1 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції Корольов Р.О. зобов`заний був здійснювати охорону адміністративної будівлі, розташованої за адресою: місто Харків, вулиця Шевченко, будинок №28.

У відповідності до книги нарядів роти №1 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП встановлено, що 17.09.2020 о 18:45 ОСОБА_1 , отримав вогнепальну зброю «ФОРТ - 17», 2 магазини та 28 набоїв, про що свідчать підписи у зазначеному журналі.

Дисциплінарною комісією було опитано ОСОБА_1 , який пояснив, що 18.09.2020 близько 04.00 під час несення служби за вищевказаною адресою, пішов на перерву поїсти та відпочити, оскільки на вищевказаному місці несення служби, відсутнє місце для прийому їжі. Останній направився у бік власного транспортного засобу, який перебував на майданчику для паркування, попередньо попередивши своїх напарників. Під час прийому їжі лейтенант поліції ОСОБА_1 замислився та відволікся повністю поглинувши у свої думки. В цей самий час почув стук у вікно автомобіля та побачив командира роти №1 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 . Останній запитав причину самоусунення від несення служби, на що лейтенант поліції ОСОБА_1 відповів, що замислився та відволікся. Оскільки ОСОБА_1 перебував на перерві він вирішив, що має право на відпочинок у такий спосіб та якщо це заборонено, то готовий прийняти як недолік. Додатково ОСОБА_1 повідомив, що йому треба розуміти, що таке відпочинок, обідня перерва та як їх можливо використовувати. Також останній наголосив, що не спав, тому що у такому випадку не почув би стук у вікно автомобілю.

Опитаний командир роти №1 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_2 пояснив, що 17.09.2020 о 19.00 у складі екіпажу №0040 спільно з командиром батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП майором поліції ОСОБА_3 заступив на нічне чергування. 18.09.2020 близько о 04.12 год. під час здійснення перевірки несення служби нарядами поліції з охорони адміністративної будівлі, розташованої за адресою, місто Харків, вулиця Шевченко, будинок №28 виявлено факт свідомого самоусунення від несення служби інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції Корольова Р.О., який спав у власному транспортному засобі СЇТRОЕN, номерний знак НОМЕР_2 , який був розташований на майданчику для паркування. Старший лейтенант поліції Кобзар О.О. зауважив, що лейтенант поліції ОСОБА_1 абсолютно не контролював ситуацію довкола створивши можливі умови для незаконного заволодіння табельною вогнепальною зброєю та завданні шкоди, як самому ОСОБА_1 так і іншим поліцейським. За вказаним фактом складено рапорт на ім`я начальника УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 .

Слід зазначити, що згідно з джерелом підручник ОСОБА_5 , ОСОБА_6 Фізіологія людини, Київ: Книга плюс, 2005. - 247 с.: «Сон - це особливий стан організму, що характеризується припиненням або значним зниженням рухової активності, зниженням функції аналізаторів, зменшенням контакту з навколишнім середовищем, більш-менш повним відключенням свідомості».

З матеріалів справи вбачається, що в результаті перегляду відеозапису, з портативного відеорегістратора командира роти №1 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 №233 від 18.09.2020 встановлено, що дисциплінарна комісія під час службового розслідування досліджувала вказаний відеозапис, який свідчить про те, що ОСОБА_1 , знаходячись в цивільному транспортному засобі темного кольору, перебував в положенні сидячи з заплющеними очима на водійському сидінні, з нахиленим вперед тулубом, не ворушився, на зовнішні подразники, як то перебування біля автомобілю сторонніх осіб, направлене у вікна автомобілю світло не реагував, що свідчить про притаманне стану сну, зменшення контакту з навколишнім середовищем та відключенням свідомості, тим самим свідомо самоусунувся від несення служби.

Отже, реальні обставини подій не відповідають викладеним ОСОБА_1 у поясненні, який наполягав на тому, що відволікся та поглинув у свої думки в автомобілі та вживав їжу.

За результатами службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла висновку, що інспектор взводу №2 роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 маючи при собі табельну вогнепальну зброю, перервав несення служби, що виразилось у втраті контролю за оточуючим середовищем, спав у власному транспортному засобі СЇТRОЕN, номерний знак НОМЕР_2 , тим самим свідомо самоусунувся від несення служби.

Відповідно до наказу №121 від 11.11.2020 начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено сувору догану.

Не погоджуючись з вказаним наказом, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

З приводу спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України.

Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-УІІІ затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), відповідно до преамбули якого, цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

За змістом статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону, зобов`язує поліцейського, зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно із Статутом.

Згідно із статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Пунктами 1, 2 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (далі - Порядок №893) передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно положень частин 1-2 статті 16 Статуту, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Судом встановлено, що службове розслідування у відношенні позивача проведено у передбачений законодавством спосіб, за наявності належних підстав та з дотриманням встановленого порядку. Факти, встановлені службовим розслідуванням не заперечувались позивачем ані в позовній заяві, ані під час судового розгляду справи.

Верховний Суд у постанові від 25 листопада 2019 року у справі №520/9023/18, звертає увагу, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Відповідно ч. 2 ст. 13 Статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

За правилами ч.3 ст.13 Статуту, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

У силу приписів ч.3 ст.19 Статуту, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3, 5, 7, 10, 11 ч.1 ст.23 Закону України «Про Національну поліцію», поліція відповідно до покладених на неї завдань здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень; виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення; вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень, припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення; здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події; розшукує осіб, які переховуються від органів досудового розслідування, слідчого судді, суду, ухиляються від виконання кримінального покарання, пропали безвісти, та інших осіб у випадках, визначених законом; вживає заходів для забезпечення публічної безпеки і порядку на вулицях, площах, у парках, скверах, на стадіонах, вокзалах, в аеропортах, морських та річкових портах, інших публічних місцях; регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі.

Статтею 4 Дисциплінарного статуту врегульовано порядок видання наказів віддання (видання) наказу.

Згідно п. 1 - 5 цієї статті, наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення. Наказ, прийнятий на основі Конституції та законів України і спрямований на їх виконання, віддається (видається) керівником під час провадження ним управлінської діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданих повноважень. Наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку. Наказ віддається (видається), як правило, у порядку підпорядкованості. За потреби прямий керівник може віддати (видати) наказ підлеглому, минаючи його безпосереднього керівника, про що він повідомляє безпосередньому керівнику підлеглого або підлеглий сам доповідає про отримання нового наказу своєму безпосередньому керівнику. Віддавати (видавати) незаконний наказ або такий, що не пов`язаний із службовою діяльністю поліції або виходить за межі посадових (функціональних) обов`язків керівника, забороняється.

Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 2.1 розділу II Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 22.11.2018 №5217 (далі - Інструкція), поліцейський патрульної поліції відповідно до покладених на нього завдань під час несення служби здійснює безперервне та цілодобове патрулювання території обслуговування з метою забезпечення публічної безпеки і порядку, контролю за дотриманням правил дорожнього руху, забезпечення його безпеки та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі, первинне реагування на правопорушення (в тому числі ті, що надходять на планшет), а також самостійне виявлення правопорушень під час патрулювання та в інших випадках, передбачених законодавством.

Окрім цього, згідно з підпунктами 1, 10 пункту 3.1 розділу III Інструкції, поліцейський патрульної поліції під час несення служби зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої обов`язки і накази керівництва, постійно і наполегливо самовдосконалюватись, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції.

Відповідно до ч.1 ст.12 Закону України "Про Національну поліцію", поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань.

Службова характеристика на інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції Корольова Р.О. свідчить, що за період служби з 13.07.2018 по 23 10.2020 зарекомендував себе переважно з негативного боку.

Враховуючи, що положення вказаного Порядку та Закону не передбачають сну поліцейського під час несення служби та патрулювання підпорядкованої йому території, такі дії поліцейського свідчать про порушення службової дисципліни під час несення служби, оскільки ним не дотримано законодавства при виконанні ним посадових (функціональних) обов`язків.

Також, сон поліцейського під час несення служби є серйозним дисциплінарним проступком, враховуючи те, що поліцейський повинен цілодобово здійснювати патрулювання та під час сну поліцейський не може забезпечувати громадську безпеку на визначеній території. Така подія може призвести до заволодіння невідомими особами табельною вогнепальною зброєю поліцейських, їх спеціальними засобами та іншими матеріальними цінностями переданими їм у користування Департаментом патрульної поліції.

Цілодобове патрулювання визначеної території у нічний час з метою забезпечення публічної безпеки та охорони громадського порядку прямо передбачено Законом України "Про Національну поліцію" та Посадовою інструкцією.

Пунктом 11 розділу II Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.04.2016 № 260, вказано, що службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00 години.

Поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин. Перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Відповідно до затверджених графіків несення служби патрульні УПП в Харківській області ДПП несуть службу позмінно тривалістю по 12 годин.

Відповідно до п. 1 розділу 1 Наказу МВС від 01.02.2016 № 70 "Про затвердження Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю" (далі - Наказ № 70), ця Інструкція визначає систему заходів, спрямованих на забезпечення особистої безпеки поліцейських, запобігання загибелі, пораненням і травмуванню їх та інших осіб під час поводження з вогнепальною зброєю, ручним протитанковим і підствольним гранатометами, реактивною протитанковою і бойовою ручною гранатами (далі - зброя).

Згідно пп. 4 п. З наказу № 70 забезпечення особистої безпеки поліцейськими при поводженні зі зброєю є складовою частиною службової діяльності органів (закладів, установ) поліції і здійснюється під час виконання службових обов`язків поліцейськими з протидії злочинності, дотримання публічної безпеки і порядку.

Поліцейський, за яким закріплена вогнепальна зброя, зобов`язаний: 1) знати та точно виконувати вимоги, встановлені цією Інструкцією; 2) забезпечити зберігання зброї і підтримувати її у справному та змащеному стані; 3) отримавши вогнепальну зброю та боєприпаси, діяти відповідно до вимог, передбачених розділами III, IV цієї Інструкції; 4) під час виконання службових обов`язків, проведення практичних стрільб постійно контролювати наявність отриманої зброї (боєприпасів) та не допускати випадіння її або витягування з кобури (спеціального спорядження) іншими особами; 5) здати зброю і боєприпаси до чергової частини органу (закладу, установи) поліції негайно після виконання службових обов`язків.

Пунктом 5 розділу IV Інструкції № 70 встановлено, що під час несення служби поліцейським слід постійно контролювати наявність отриманої зброї, серед іншого вжити заходів, які б унеможливлювали втрату пістолету.

Судом встановлено, що усі юридичні фактори, котрі мають юридичне значення для вирішення питання про дисциплінарне покарання поліцейського викладені дисциплінарною комісією у висновку службового розслідування.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що застосування у відношення позивача дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани є правомірним та вчиненим на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Встановлені судом обставини справи підтверджують, що відповідачем було дотримано порядок проведення службового розслідування та встановлено фактичні порушення з боку позивача, відповідно підстави для визнання протиправним та скасування наказу начальника Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції №121 від 11.11.2020 року про застосування до інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани - відсутні.

Стосовно посилання позивача, що відзив підписано представником Управління патрульної поліції Левенцовою К.Ю. яка є неправомочною особою, суд зазначає наступне.

Пунктом 1 розділу І Положення про департамент патрульної поліції затверджено Наказом Національної поліції України 06.11.2015 №73 (у редакції наказу Національної поліції України від 01.04.2020 №272) визначено, що Департамент патрульної поліції є міжрегіональним територіальним органом Національної поліції України, який створюються, реорганізовуються та ліквідовується Кабінетом Міністрів України за поданням Міністра внутрішніх справ в установленому законом порядку.

Відповідно до пункту 3 розділу І Положення Департамент патрульної поліції складається із структурних підрозділів апарату Департаменту патрульної поліції і територіальних (відокремлених) підрозділів Департаменту патрульної поліції.

Згідно з пунктами 2-3 розділу ІV Положення Департамент патрульної поліції та його підрозділи становлять єдину систему. Підрозділи Департаменту патрульної поліції очолюють керівники, які підпорядковуються керівнику Департаменту патрульної поліції, його першому заступнику та заступникам.

Підпунктом 24 пункту 6 розділу V Положення передбачено, що керівник Департаменту патрульної поліції представляє Департамент патрульної поліції у відносинах з органами законодавчої, виконавчої та судової влади, підприємствами, установами, організаціями, фізичними та юридичними особами.

Відповідно до Посадової інструкції від 06.05.2020 року №836 старший юрисконсульт відділу правового забезпечення управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції Левенцова К.Ю. забезпечує захист прав і законних інтересів Управління та Департамент в судових органах, здійснює підготовку позовних заяв, відзивів на позови та інше.

Аналіз вимог Положення дає підстави для висновку, що начальник Департаменту патрульної поліції, в структурному підрозділі якого проходить службу представник відповідача - старший юрисконсульт відділу правового забезпечення Левенцова К.Ю., є її керівником, що відповідає приписам частини третьої статті 55 КАС України, згідно якої юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Отже, відзив на адміністративний позову підписано представником Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції в межах повноважень та відповідно до частини третьої статті 55 КАС України.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 23.12.2020 року по справі №642/5915/19.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 06.09.2005; пункт 89), Проніна проти України" (Заява № 63566/00; 18.07.2006; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява N 4909/04; від 10.02.2010; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09.12.1994, пункт 29).

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

Суд зазначає, що оскаржуваний наказ прийнято відповідачем на підставі, у порядку та у спосіб, що визначені законом, а тому є правомірними. Доказів, що свідчать про протилежне, до суду не надано.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (61033, м. Харків, вул. Шевченка, 315-А) про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, з урахуванням приписів п.3 Прикінцевих положень КАС України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 04.03.2021 року.

Суддя Біленський О.О.