Справа № 120/1583/20-а
Суддя: Мультян Марина Бондівна
Дата ухвалення: 2021-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

04 березня 2021 р. Справа № 120/1583/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мультян Марини Бондівни, розглянувши у письмовому провадженні заяву позивача про роз`яснення рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 12.08.2020 року адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДПС у Вінницькій області № Ф-757-17 від 13.02.2020 року про сплату боргу (недоїмки) в розмірі 29293,44 гривень. Визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДПС у Вінницькій області про сплату боргу (недоїмки) № Ф-757-17 від 13.03.2020 року в розмірі 28253,44 гривень. Стягнено на користь ОСОБА_1 сплачений при зверненні до суду судовий збір в розмірі 840,80 грн. (вісімсот сорок гривень 80 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Вінницькій області.

29.01.2021 року на адресу суду надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду, у якій просить роз`яснити:

- чи скасовується одночасно зі скасуванням незаконної вимоги, незаконно нарахована заборгованість (недоїмка ЄСВ)?

- чи потрібно у даному випадку окреме рішення суду про скасування нарахованої заборгованості ЄСВ та внесення відповідних змін до облікової картки особового рахунку платника?

Ухвалою суду від 04.02.2021 заяву ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Визначаючись щодо заяви про роз`яснення судового рішення від 12.08.2020 у справі № 120/1583/20-а, суд зазначає наступне.

Згідно зі статтею 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Відповідно до статей 14, 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Порядок роз`яснення судового рішення унормований положеннями статті 254 КАС України.

Так, відповідно частин 1 статті 254 КАС України визначено, що за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Однак, суд зазначає, що конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим Кодекс адміністративного судочинства України не містить, а зі змісту приписів статті 254 КАС України вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України №7 від 20.05.2013 року "Про судове рішення в адміністративній справі" судам роз`яснено, що за правовою природою роз`яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз`яснення є його складовою, тому заява про роз`яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз`яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду (пункт 19).

З аналізу вказаних норм встановлено, що в даному випадку законодавець передбачає можливість роз`яснення рішення, яке може підлягати виконанню, в тому числі й примусовому, а метою такого роз`яснення має бути точне та неухильне виконання судового рішення. Тобто, роз`яснення судового рішення є одним із способів усунення його недоліків, які в подальшому можуть викликати певні ускладнення при його виконанні, або взагалі перешкодити виконанню судового рішення.

Суд зазначає, що підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Водночас суд, роз`яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Як вбачається зі змісту заяви позивача про роз`яснення рішення суду, остання зазначає, що звернулася до Головного управління ДПС у Вінницькій області з проханням привести у відповідність дані інтегрованої картки до стану, що існував до формування вимог № Ф-757-17 від 13.02.2020 року та № Ф-757-17 від 13.03.2020 року, однак листом Головне управління ДПС у Вінницькій області від 16.12.2020 року №26949/О/02-32-13-01 повідомило, що підстав для списання суми боргу по єдиному внеску відсутні. Тобто, заявник вказує, що відповідач вважає, що суд скасував вимогу, але не зняв нарахування ЄСВ.

Як зазначено вище, рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 12.08.2020 року адміністративний позов задоволено та визнано протиправними та скасовано вимоги Головного управління ДПС у Вінницькій області № Ф-757-17 від 13.02.2020 року про сплату боргу (недоїмки) в розмірі 29293,44 гривень та № Ф-757-17 від 13.03.2020 року в розмірі 28253,44 гривень.

При цьому, задовольняючи позов суд виходив з того, що у податкового органу не було правових підстав для нарахування ОСОБА_1 єдиного соціального внеску та відповідно, прийняття вимог про сплату боргу (недоїмки) № Ф-757-17 від 13.02.2020 року та № Ф-757-17 від 13.03.2020 року.

Так, судом встановлено, що у період, за який відповідачем було нараховано позивачеві спірну суму недоїмки зі сплати ЄСВ, ОСОБА_1 втратила статус суб`єкта підприємницької діяльності внаслідок визнанням недійсним відповідного свідоцтва про її державну реєстрацію, разом із тим також встановлено, що вона працювала у зазначений період як найманий працівник, отримувала заробітну плату за офіційним місцем роботи як найманий працівник і роботодавець сплачував з її заробітної плати відповідні внески.

Таким чином, визнаючи протиправними дії відповідача щодо винесення оскаржуваних вимог та з огляду на встановленні у рішенні суду обставини щодо неправомірності нарахування ОСОБА_1 єдиного соціального внеску - нарахування по коду класифікації доходів бюджету 71040000 (для фізичних осіб-підприємців, у тому числі, які обрали спрощену систему оподаткування та осіб, які проводять незалежну професійну діяльність) щодо ОСОБА_1 є протиправними.

У Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 року № 422 зазначено, що інтегрована картка платника - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами; інформаційна система органів ДФС - інтегрована структура, що складається з одного чи більшої кількості процесів, компонентів апаратного та програмного забезпечення, засобів та персоналу, що забезпечує можливість задоволення встановленої потреби або цільової функції.

Відповідно до пункту 1 розділу 2 Порядку № 422 з метою забезпечення контролю за коректністю відображення інформації в інформаційній системі органів ДФС при відкритті/закритті ІКП підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень, проводиться щоденний контроль шляхом формування реєстрів перевірки записів за напрямами: відповідність форм відкритих ІКП затвердженому переліку форм ІКП; відповідність відкритої ІКП за видами бюджетів та платежів як для юридичних, так і для фізичних осіб відповідно до затвердженого переліку форм ІКП; наявність нарахованих сум, сум податкового боргу, заборгованості з єдиного внеску та переплати за платежами, за якими не передбачено подання платником податкової звітності до органу ДФС (крім платежів, які контролюються органами ДФС в частині актів перевірок); наявність відкритої ІКП за платником, який знятий з обліку в органі ДФС; наявність у платника, якого виключено з реєстру платників певного податку, відкритої ІКП без ознаки «платник відсутній в реєстрі»; наявність нарахованих сум, сум податкового боргу, заборгованості з єдиного внеску в ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування»; одночасна наявність показника переплати та невиділеного (незафіксованого) податкового боргу з грошового зобов`язання (заборгованості (без пені)) в ІКП; від`ємне значення переплати та/або боргу (заборгованості) в ІКП.

Пунктом 2 розділу 2 Порядку № 422 встановлено, що розбіжності не пізніше наступного робочого дня з дня їх виявлення відпрацьовуються підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень, шляхом усунення помилок: у разі виявлення невідповідностей між відкритими в інформаційній системі органів ДФС ІКП та затвердженим Переліком форм ІКП здійснюється перекодування ІКП на відповідну форму обліку ІКП; у разі сплати новоствореним платником, який не включений до реєстру платників певного податку, кошти розносяться до ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування». Відпрацювання ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування» здійснюється згідно з пунктом 3 глави 2 розділу ІІІ цього Порядку.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату податкового боргу, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 25.03.2020 року (справа №826/9288/18), від 19.02.2019 року (справа №825/999/17) та від 26.02.2019 року (справа №805/4374/15-а).

Таким чином, скасування вимоги є автоматичною підставою для внесення змін до ІКП.

Поряд з цим, відповідно до підпункту 3 пунтку 6 розділу VІ Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 № 449 із змінами і доповненнями (далі - Інструкція № 449), вимога про сплату боргу (недоїмки) вважається відкликаною, якщо вимога органу доходів і зборів про сплату боргу (недоїмки) скасовується судом - у день набрання судовим рішенням законної сили.

Крім того, положеннями підпункту 60.1.4 пункту 60.1 та пункту 60.5 статті 60 Податкового кодексу України визначено, що податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо рішенням суду, що набрало законної сили, скасовується повідомлення-рішення контролюючого органу або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі.

У випадках, визначених підпунктом 60.1.4 пункту 60.1 цієї статті, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними у день набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Водночас, рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 12.08.2020 року у справі № 120/1583/20-а набрало законної сили 22.10.2020 року.

Отже, з метою уникнення порушень законних прав позивача, суд вважає за необхідне задовольнити заяву ОСОБА_1 частково та роз`яснити судове рішення від 12.08.2020 року у справі № 120/1583/20-а в частині того, що після скасування вимог Головного управління ДПС у Вінницькій області № Ф-757-17 від 13.02.2020 року та № Ф-757-17 від 13.03.2020 року, з усіма нарахуваннями, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Поряд з цим, суд не вбачає за доцільне роз`яснювати інші питання, які включила позивач у заяву про роз`яснення рішення суду, оскільки поставлені питання не охоплюються сферою застосування статті 254 КАС України.

Керуючись статтями 254, 256 КАС України суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду задовольнити частково.

Роз`яснити рішення Вінницького окружного адміністративного суду у справі №120/1583/20-а від 12.08.2020 року, що після скасування вимог Головного управління ДПС у Вінницькій області № Ф-757-17 від 13.02.2020 року та № Ф-757-17 від 13.03.2020 року, з усіма нарахуваннями, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці ОСОБА_1 дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

У задоволенні іншої частини заяви відмовити.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Відповідно до статті 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Мультян Марина Бондівна