Справа № 160/5728/20
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2020-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 грудня 2020 року Справа № 160/5728/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Юхно І.В.,
розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Головного управління ДПС в Дніпропетровській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу,-
26.05.2020 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , у якому позивач просить суд:
- стягнути суму податкового боргу в розмірі 20 963,65 грн з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .
В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що на обліку ГУ ДПС у Дніпропетровській області знаходиться ФО-П ОСОБА_1 , в інтегрованих картках якого обліковується податковий борг по єдиному податку з фізичних осіб, в загальній сумі 20 963,65 грн., що виник в результаті несплати самостійно визначених платником податків грошових зобов`язань. У зв`язку з несплатою до бюджету сум податкового боргу ГУ ДПС у Дніпропетровській області в автоматичному режимі сформовано та направлено податкову вимогу №1379-04 від 25.05.2016, яка направлена засобами поштового зв`язку на податкову адресу платника податків та була повернута податковому органу у зв`язку з закінченням встановленого строку зберігання. Головне управління ДПС у Дніпропетровській області як контролюючий орган набуло права відповідно до норм Податкового кодексу України звернутися до суду з адміністративним позовом про стягнення заборгованості у сумі 20 963,65 грн. з відповідача.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.06.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито в справі спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Строки продовжені Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 №540-IX без подання відповідного клопотання про продовження строків спливають 06.08.2020 року.
Розгляд даної адміністративної справи мав відбутись до 31.07.2020 року за правилами ст. 263 КАС України. Проте, строки продовжені Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 №540-IX без подання відповідного клопотання про продовження строків спливають 06.08.2020 року.
Крім того, станом на 11.08.2020 року (з урахуванням строків поштового перебігу, встановлених наказом Міністерства Інфраструктури України № 958 від 28.11.2013 «Про затвердження Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень» на надання відповідних заяв) в матеріалах справи відсутні докази отримання відповідачем ухвали суду від 01.06.2020 року про відкриття провадження у даній справі, разом з копією позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду 11.08.2020 вирішено подальший розгляд адміністративної справи №160/5728/20 здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 09.09.2020 о 09:00 год.
09.09.2020 в підготовче судове засідання учасники справи не прибули, в зв`язку з відсутністю відомостей про вручення повідомлення відповідачу по дату, час та місце пудготовчого судового засідання, підготовче судове засідання відкладено на 01.10.2020 о 09:05 год.
01.10.2020 року до суду від представника позивача надійшла заява про розгляду справи в порядку письмового провадження.
01.10.2020 року в підготовче судове засідання учасники справи не прибули, в зв`язку з відсутністю відомостей про вручення повідомлення відповідачу по дату, час та місце пудготовчого судового засідання, підготовче судове засідання відкладено на 27.10.2020 о 10:15 год.
27.10.2020 року в підготовче судове засідання учасники справи не прибули, в зв`язку з відсутністю відомостей про вручення повідомлення відповідачу по дату, час та місце пудготовчого судового засідання, підготовче судове засідання відкладено на 11.11.2020 об 11:30 год.
11.11.2020 року в підготовче судове засідання учасники справи не прибули, в зв`язку з відсутністю відомостей про вручення повідомлення відповідачу по дату, час та місце пудготовчого судового засідання, підготовче судове засідання відкладено на 03.12.2020 о 10:00 год.
03.12.2020 року до суду від позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи доказів направлення та вручення повістки відповідачу, про закриття підготовчого провадження та польший розгляд справи в письмомвому провадженні.
03.12.2020 року в підготовче судове засідання учасники справи не прибули, про дату, час та місце повідомленні належним чином.
Про дату, час та місце підготовчого судового засідання сторони повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.
Станом на 03.12.2020 відповідач правом на подання до суду відзиву на позов та доказів на спростування правової позиції позивача не скористався.
Частиною 6 статті 162 КАС України передбачено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Враховуючи наведені обставини та на підставі вказаних норм, судом ухвалено рішення про розгляд спарви за наявними в ній матеріалами.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.12.2020 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті в порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) зареєстрований як фізична особа-підприємець 13.01.2016 у та перебуває на обліку у Головному управлінні ДПС у Дніпропетровській області як платник податків.
В інтегрованій картці відповідача станом на день судового розгляду справи обліковується податковий борг з єдиного податку з фізичних осіб на загальну суму 20 550,00 грн., який виник в результаті несплати у встановлені терміни грошових зобов`язань, самостійно визначених платником податків:
- податкова декларація платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця від 25.09.2017 №6361 (термін сплати 25.09.2017) у сумі 8250,00 грн.;
- податкова декларація платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця від 25.09.2017 №6362 (термін сплати 25.09.2017) у сумі 3250,00 грн.;
- податкова декларація платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця від 25.09.2017 №6363 (термін сплати 25.09.2017) у сумі 7150,00 грн.;
- податкова декларація платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця від 25.09.2017 №6360 (термін сплати 25.09.2017) у сумі 1900,00 грн.;
- нарахованої платником самостійно штрафної санкції по податкові декларації платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця від 25.09.2017 №6360 у сумі 57,00 грн.
Крім цього, контролюючим органом у зв`язку з несплатою у встановлені терміни грошових зобов`язань, самостійно визначених платником податків (податкова декларація платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця від 01.03.2016 №6360 нараховано пеню у розмірі 356 65 грн.
У зв`язку з несплатою ФО-П ОСОБА_1 задекларованих сум, грошові зобов`язання набули статусу податкового боргу.
Отже, матеріалами справи підтверджується, що станом на час звернення позивача до суду за відповідачем обліковується податковий борг на загальну суму 20 963,65 грн.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Статтею 67 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Пунктом 36.1 статті 36 Податкового кодексу України (далі - ПК України) податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.
За положеннями пп. 16.1.4 п. 16.1 ст. 16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
До місцевих податків належить єдиний податок (пп.10.1.2 п.10.1 ст.10 ПК України).
Відповідно до п.291.2 ст.291 ПК України спрощена система оподаткування, обліку та звітності - особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених пунктом 297.1 статті 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.
Юридична особа чи фізична особа - підприємець може самостійно обрати спрощену систему оподаткування, якщо така особа відповідає вимогам, встановленим цією главою, та реєструється платником єдиного податку в порядку, визначеному цією главою (п.291.3 ст.291 ПК України).
Підпунктом 3 пункту 291.4 статті 291 ПК України визначено, що суб`єкти господарювання, які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності, поділяються на такі групи платників єдиного податку, як зокрема: третя група - фізичні особи - підприємці, які не використовують працю найманих осіб або кількість осіб, які перебувають з ними у трудових відносинах, не обмежена та юридичні особи - суб`єкти господарювання будь-якої організаційно-правової форми, у яких протягом календарного року обсяг доходу не перевищує 1167 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року.
У п.293.1 ст.293 ПК України визначено, що ставки єдиного податку для платників третьої групи встановлюються у відсотках до доходу (відсоткові ставки).
За положеннями п.294.1 ст.294 ПК України податковим (звітним) періодом для платників єдиного податку третьої групи є календарний квартал (крім податкового періоду для податкової звітності з податку на додану вартість, визначеного пунктом 202.1 статті 202 цього Кодексу).
Податковий (звітний) період починається з першого числа першого місяця податкового (звітного) періоду і закінчується останнім календарним днем останнього місяця податкового (звітного) періоду (п.294.2 ст.294 ПК України).
Згідно з п.295.3 ст.295 ПК України платники єдиного податку третьої групи сплачують єдиний податок протягом 10 календарних днів після граничного строку подання податкової декларації за податковий (звітний) квартал.
Відповідно до підпункту 14.1.156 пункту 14.1 статті 14 ПК України податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).
Підпунктом 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що податковий борг - сума грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), самостійно узгодженого платником податків або узгодженого в порядку оскарження, але не сплаченого у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.
Згідно з п.54.1 ст.54 ПК України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.
Відповідно до абз.1 п.59.1 ст.59 ПК України у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, орган державної податкової служби надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
За приписами п.59.5 ст.59 ПК України у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).
Податковим органом було сформовано податкову вимогу форми «Ф» від 25.05.2016 року №1379-04, яка була направлена засобами поштового зв`язку на юридичну адресу платника податків, проте 26.12.2016 відділенням потового зв`язку на адресу контролюючого органу повернуто конверт з відміткою «за закінченням терміну зберігання».
Суд звертає увагу, що на час розгляду справи судом матеріали справи не містять доказів погашення відповідачем суми податкового боргу, заявленого до стягнення.
При цьому, відповідно до п.56.11 ст.56 ПК України не підлягає оскарженню грошове зобов`язання, самостійно визначене платником податків.
У підпункті 14.1.137 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначно, що орган стягнення - це державний орган, уповноважений здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу в межах повноважень, встановлених цим Кодексом та іншими законами України.
Пунктом 41.2 статті 41 ПК України визначено, що органами стягнення є виключно контролюючі органи, уповноважені здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску у межах повноважень, а також державні виконавці у межах своїх повноважень. Стягнення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску за виконавчими написами нотаріусів не дозволяється.
На підставі підпункту 19-1.1.45 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України контролюючі органи звертаються до суду у випадках, передбачених законодавством.
Відповідно до підпункту 20.1.35 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право звертатися до суду щодо стягнення з дебіторів платника податків, який має податковий борг, сум дебіторської заборгованості, строк погашення якої настав та право вимоги якої переведено на контролюючий орган, у рахунок погашення податкового боргу такого платника податків.
Пунктом 87.11 сттаті 87 ПК України передбачено, що орган стягнення звертається до суду з позовом про стягнення суми податкового боргу платника податку - фізичної особи. Стягнення податкового боргу за рішенням суду здійснюється державною виконавчою службою відповідно до закону про виконавче провадження.
За положеннями частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з частинами 1 та 3 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною 1 статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Дослідивши зібрані по справі докази та враховуючи те, що заявлену до стягнення суму у встановлені строки відповідач не сплатив, наявність у нього вказаної заборгованості підтверджується матеріалами справи, доказів її погашення станом на день розгляду справи не надано, а судом самостійно на виконання вимоги статті 9 КАСУкраїни не виявлено, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог.
Відповідно до частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Судові витрати, сплачені позивачем при зверненні до суду з цією позовною заявою, відповідно до частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України з відповідача не стягуються.
Керуючись статтями 9, 73-77, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -
Стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 суму податкового боргу по єдиному податку з фізичних осіб в розмірі 20 963,65 грн. (двадцять тисяч дев`ятсот шістдесят три гривні шістдесят п`ять копійки).
Відповідно до статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно з частиною 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
На підставі положень статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.
Суддя І.В. Юхно