Справа № 480/7905/20
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2021-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 лютого 2021 р. Справа № 480/7905/20
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Шевченко І.Г.,
за участю секретаря судового засідання - Мельник О.П.,
представника відповідача - Кошеленко В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "ІНТЕРАГРОСТАНДАРТ" до Головного управління ДПС у Сумській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,-
В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «ІНТЕРАГРОСТАНДАРТ» (далі - позивач, ТОВ «ТД «ІНТЕРАГРОСТАНДАРТ») звернулося до суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Сумській області (далі - відповідач, ГУ ДПС у Сумській області), в якій просило суд:
- зобов`язати ГУ ДПС у Сумській області виключити ТОВ «ТД «ІНТЕРАГРОСТАНДАРТ» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідно до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою КМУ від 11 грудня 2019 № 1165, для прийняття рішення контролюючим органом на підставі такого критерію необхідно, щоб ПН/РК позивача відповідали хоча б одному критерію ризиковості здійснення господарської операції, які передбачені Додатком 3 до вказаного Порядку. Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку).
Відтак, представник позивача вважає, що таке рішення є протиправним, оскільки не містить жодної мотивації для віднесення позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, чим порушує його права, оскільки усі подані податкові накладні підлягають зупиненню у автоматичному режимі, що створює перешкоди для господарської діяльності останнього.
Ухвалою суду від 17.11.2020 позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження по справі № 480/7905/20, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, встановлені строки для подання відзиву, відповіді на відзив та заперечень.
Головне управління ДПС у Сумській області з позовними вимогами не погодилось, у відзиві на позовну заяву (а.с.33-38) зазначило, що про ризиковість ТОВ «ТД «ІНТЕРАГРОСТАНДАРТ» свідчить податкова інформація Єдиного реєстру податкових накладних щодо господарських операцій з ризиковими контрагентами, на виконання яких позивачем та/або його контрагентами виписувались та реєструвались податкові накладні. А також щодо прийняття контролюючими органами рішень про відповідність критеріям ризиковості контрагентів позивача.
Юридичною підставою для прийняття рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника є п.6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою КМУ від 11 грудня 2019 № 1165, а фактичною підставою - наявність податкової інформації, зібраної у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарських операцій, зазначених в податкових накладних.
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.
Рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника також вноситься до баз даних інформаційних систем ДПС України та використовується для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань.

При цьому, дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації є лише службовою діяльністю працівників контролюючого органу на виконання своїх посадових обов`язків, передбачених Податковим кодексом України, а суд не може своїм рішенням підмінити рішення суб`єкта владних повноважень, приймати замість нього рішення і давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, що належать до компетенції суб`єкта владних повноважень, іншими словами, суд не може втручатися в дискрецію суб`єкта владних повноважень - контролюючого органу.

Додатково відповідач відмітив, що у позовній заяві ТОВ «ТД «ІНТЕРАГРОСТАНДАРТ» не навело доказів існування реального негативного впливу на його права й обов`язки та переконливих доказів того, що ГУ ДПС у Сумській області своїм рішенням порушило його права, свободи чи законні інтереси, а також того, що у позивача виникло право звернення до суду за захистом порушеного права.

Таким чином, гарантоване статтею 55 Конституції України та конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим, має бути реальним і стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особа, яка стверджує про їх порушення.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові.

Ухвалами суду від 30.11.2020, від 23.12.2020, від 31.12.2020 (т.1, а.с.31, 71, 219) витребовувались додаткові докази у відповідача.

Ухвалою суду від 31.12.2020 було ухвалено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (т.1, а.с.219) та призначено судове засідання на 25.01.2021.

Ухвалою суду від 25.01.2021 було замінено відповідача правонаступником як територіальний орган Державної податкової служби України Головне управління ДПС у Сумській області () (далі ГУ ДПС у Сумській області, відповідач) а також як другого відповідача залучено Державну податкову службу України (далі відопвідач-2) у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 16.02.2021 (т.1, а.с.240), однак, в засіданні було оголошено перерву до 25.02.2021, у зв`язку з витребуванням у відповідача додаткових доказів.

В судове засідання 25.02.2021 представники позивача та відповідача-2 не з`явились, повідомлені належним чином. Представник позивача просив розгляд справи здійснювати без повідомлення сторін.

Враховуючи дані обставини, суд, з урахуванням ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України, вважав можливим розглядати справи у відсутності представників сторін, які не з`явились.

В судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечувала з підстав, викладених у відзиві та просила суд відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши представника відповідача, дослідивши наявні матеріали справи, заяви по суті справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

02.11.2020 комісією ГУ ДПС в Сумській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на засіданні (т.2, а.с.11) було здійснено розгляд листа ДПС від 30.10.2020 №33/7д/99-00-04-11-02-07 щодо ймовірних схем ухилення від оподаткування за серпень 2020р., та на засіданні у пп.9.1 п. 9 протоколу №366 було ухвалено опрацювати наявну інформацію по позивачу та бути готовими до обговорення на засіданні комісії 03.11.2020.

03.11.2020 комісією ГУ ДПС в Сумській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на засіданні було здійснено розгляд інформації на виконання пп.9.1 п. 9 протоколу засідання від 02.11.2020 №366 та ухвалено опрацювати наявну інформацію по позивачу щодо відповідності його Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість та перенести прийняття рішення на 16год 30 хвилин поточного дня (т.2, а.с.10).

03.11.2020 комісією ГУ ДПС в Сумській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на засіданні (а.с.69) було прийнято рішенням 76090, відповідно до якого ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ІНТЕРАГРОСТАНДАРТ» було включено до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку (а.с.7).

Як вбачається з вказаного рішення та підтверджується копією протоколу засідання комісії ГУ ДПС у Сумській області від 03.11.2020 за №370, підставою для включення позивача до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку стала наявна у контролюючих органах податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної у поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (т.1,а.с.7, 69-70, т.2, а.с.12).

Позивач, не погодившись з правомірністю винесення 03.11.2020 комісією ГУ ДПС у Сумській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних рішення №76090 про відповідність платника податку на додану вартість - ТОВ «ТД «ІНТЕРАГРОСТАНДАРТ», критеріям ризиковості платника податку, звернувся до суду з вимогою про визнання його протиправним та скасування.

Надаючи правову оцінку відносинам, що склались в даному випадку між сторонами у справі, суд виходить з наступного.

Згідно з п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України (далі по тексту - ПК України) датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Пунктом 201.1 ст. 201 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

В силу п. 201.10 ст. 201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Функціонування Єдиного реєстру податкових накладних (далі за текстом ЄРПН) відбувається в автоматизованому режимі за правилами, визначеними Порядком ведення єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі за текстом - Порядок №1246), а також Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 №569 (далі за текстом - Порядок №569).

Зокрема, п. 12 Порядку №1246 передбачено, що саме в автоматизованому режимі здійснюється перевірка одержаної від платника податків податкової накладної на предмет наявності підстав для зупинення реєстрації.

Відповідно до п.п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165 (далі за текстом - Порядок № 1165).

За визначенням п. 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до п.п.5, 6 та п.7 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації № 1165 встановлена форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, в якій зазначено, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Здійснюючи аналіз вказаних норм суд зазначає, що положеннями Порядку №1165 передбачено певний алгоритм дій контролюючого органу, за результатом виконання якого ним може бути прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Так, згідно п.5 Порядку№1165, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку тільки той платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації.

Тобто, процедура перевірки особи щодо її відповідності критеріям ризиковості платника податку ініціюється лише після подання таким платником податків для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації.

Право комісії регіонального рівня щодо розгляду питання про відповідність /невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду відповідного питання, лише з підстав наявності податкової інформації Порядком №1165 не передбачено.

Згідно п.6 Порядку №1165, виявлення обставин та/або отримання інформації може бути самостійною підставою тільки для розгляду комісією регіонального рівня питання виключення платника податку з переліку платників, а не щодо включення його до такого переліку.

Отже, розгляд комісією регіонального рівня питання відповідності/невідповідності платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку всупереч передбаченому Порядком №1165 алгоритму дозволяє стверджувати, що контролюючий орган діє не в порядку передбаченому законом, що є порушенням приписів ч. 2 ст. 19 Конституції України.

При цьому, на вимогу суду в судовому засіданні 16.02.2021, відповідачем не було надано рішень про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, поданої позивачем як підстави для розгляду комісії питання про відповідність позивача критеріям ризиковості. Більше того, як встановлено в судовому засіданні такою підставою став лист ДПС від 30.10.2020 №33/7д/99-00-04-11-02-07, а не подання позивачем на реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування.

Відтак, суд визнає, що контролюючим органом було порушено послідовність дій при прийнятті оскаржуваного рішення.

Також, дослідивши зміст оскаржуваного рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості судом встановлено, що нормативною підставою для його прийняття Комісією регіонального рівня зазначено пункт 8 Порядку №1165, а фактичною - податкова інформація дані Єдиного реєстру податкових накладних, проведення ризикових операцій, лист ДПС №33/7д/99-00-04-11-02-07 від 30.20.2020. В протоколі ж зазначено ознаку ризику у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. При цьому ні в рішенні, ні в протоколі не наведено ані змісту (розшифрування) самої податкової інформації, ризикових операцій та назв підприємств, що були задіяні в таких операціях.

Разом з цим, згідно з Порядком № 1165, в якості підстави, повинно бути зазначено відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

За пункту 8 до критеріїв ризиковості платника податку, які є додатком 1 до Порядку № 1165, віднесено - у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування.

В оскаржуваному рішенні в якості податкової інформації зазначено дані Єдиного реєстру податкових накладних, проведення ризикових операцій, лист ДПС №33/7д/99-00-04-11-02-07 від 30.20.2020. Однак, податковим органом в оскаржуваному рішенні не зазначено з яких фактичних підстав ним зроблено висновок про проведення ризикових операцій позивачем, з оскаржуваного рішення неможливо встановити у якому періоді позивачем проведено ризикові операції та які саме операції на переконання податкового органу є ризиковими, внаслідок чого суд не може встановити які саме операції визнано ризиковими саме в оскаржуваному рішенні.

При цьому, в обґрунтування своєї позиції представник відповідача вказує те, що про ризиковість з даних Єдиного реєстру податкових накладних свідчить прийняття контролюючими органами рішень про відповідність критеріям ризиковості контрагентів позивача та податкова інформація щодо господарських операцій з даними ризиковими контрагентами, на підтвердження чого надано рішення про відповідність критеріям ризиковості контрагентів позивача (т.1, а.с.56-63) та витяг з Єдиного реєстру податкових накладних, в якому міститься перелік операцій з контрагентами позивача.

Однак, суд відмічає, що не є підставою для віднесення підприємства до категорії ризикових те, що один із його контрагентів включений до переліку ризикових. При цьому з наданого витягу з Єдиного реєстру податкових накладних, в якому міститься лише перелік контрагентів-отримувачів та перелік контрагентів-постачальників, найменування, об`єм товару, та ціна за одиницю товару, неможливо встановити дату здійснення самої операцій, та інформацію, яка визначає ризиковість кожної такої операції. З протоколу засідання комісії таких обставин також не встановлено (т.1, а.с.69-70).

Лист ДПС №33/7д/99-00-04-11-02-07 від 30.20.2020, який став підставою для розгляду спірного питання комісією також не містить таких обставин (т.1, 52,216-218), а лише вказано про наявність ймовірних схем ухилення від оподаткування та необхідність вжиття заходів щодо відпрацювання учасників ймовірних схем, однак, з цього листа також неможливо встановити дату здійснення самої операцій, та інформацію, яка визначає ризиковість кожної такої операції.

При цьому посилання відповідача на лист Київської міської прокуратури від 17.09.2020 № 1131 вих-20, лист Служби безпеки України від 30.09.2020 № 30/2/4-3280), лист Служби безпеки України від 30.09.2020 № 30/2/4-3284, узагальнену податкову інформацію Головного управління ДПС у Полтавській області щодо ТОВ «ПРОМ-ОПТИМА», лист ДПС України від 16.10.2020 № 18637/7/99-00-04-11-04-07, лист ДФС України від 22.10.2020 № 4688/5/99- 99-12-02-01-16, лист Сумської обласної прокуратури від 03.11.2020 № 31-п, лист Служби безпеки України від 12.11.2020 №6877, лист Головного слідчого управління Національної поліції України від 19 листопада 2020 року № 35706/24/1/1-2020/6 суд не приймає до уваги, оскільки, відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Водночас, як встановлено в судовому засіданні, зазначені вище листи та інформація не були покладені в основу оскаржуваного рішення та не досліджувались на розгляді комісії. Більше того, лист Служби безпеки України від 12.11.2020 №6877, лист Головного слідчого управління Національної поліції України від 19 листопада 2020 року № 35706/24/1/1-2020/6 надійшли вже після прийняття оскаржуваного рішення та не могли бути підставою для його прийняття.

Посилання представника відповідача на те, що позивачем у серпні 2020р. здійснено придбання товару в значних обсягах не властивих основному виду діяльності, реалізація яких відсутня саме в серпні 2020р. також не приймається до уваги, оскільки, дані обставини не були покладені в основу оскаржуваного рішення та не може, на переконання суду, достовірно свідчити про ризиковість такої операції, що може бути встановлено під час документальних перевірках.

У справі Рисовський проти України Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Суд вважає, що не виклавши розшифрування податкової інформації, не навівши ризикових операцій та назв підприємств, що були задіяні в таких операціях, в оскаржуваному рішенні, як це передбачено п.8 Порядку № 1165, відповідач фактично діяв без дотримання власної процедури, не прозоро та у спосіб, що виключає можливість мінімізувати ризик помилки у спірних відносинах та фактично унеможливлює позивача скористатись правом, передбаченим п.6 Порядку №1165 для подання документів для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, - через відсутність в оскаржуваному рішенні підстав (розшифрування податкової інформації) для його винесення.

Згідно з п. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Обов`язок доведення відповідності оскарженого рішення (діяння) закону за критеріями п. 2 ч. 2 КАС України, який покладено відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України саме на відповідача, як суб`єкта владних повноважень, останній не виконав.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку про наявність підстав для скасування рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №76090 від 03.11.2020, як такого, що прийнято без дотримання вимог ч. 2 ст. 2 КАС України, з порушенням порядку його прийняття, необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, непропорційно та нерозсудливо.

При цьому доводи відповідача з приводу відсутності порушеного права позивача суд також не приймає до уваги, оскільки з положень наведених вище норм чинного законодавства України чітко та однозначно слідує, що прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, з абсолютною невідворотністю призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в ЄРПН, а відтак спірне рішення Комісії регіонального рівня може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Більш того, суд звертає увагу на те, що абз.15 п. 6 Порядку № 1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Зазначене свідчить, що положеннями Порядку № 1165, на відміну від раніше існуючого Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117, передбачено право на оскарження рішення податкового органу щодо включення платника податків до реєстру платників податків.

За таких обставин, суд не приймає до уваги доводи представника відповідача з посиланням на практику Верховного Суду, викладену у постановах від 20.11.2019 по справ № 480/4006/18 та від 27.08.2019 у справі № 540/2077/18, оскільки вказані судові рішення ухвалені за інших фактичних обставин, під час дії норм Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затвердженим постановою КМУ від 21.02.2018 №117, які на час прийняття оскаржуваного рішення втратили чинність, оскільки з 01.02.2020 набув чинності Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений постановою КМУ від 11 грудня 2019 р. № 1165, в якому прямо передбачена можливість оскарження рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку у судовому порядку. Що ж стосується постанов Верховного Суду у справах №1340/4630/18 та №826/4406/16 у даних справах предметом спору було рішення обласної ради Про мораторій на публічне використання російськомовного культурного продукту на території Львівської області та постанова Кабінету Міністрів України №1000 від 02.12.2015, тобто правовідносини, що були предметом розгляду Верховним Судом у зазначених справах не є подібними до правовідносин, що є предметом розгляду даної справи, а відтак, посилання представника відповідача на дані судові рішення судом не приймається до уваги.

Суд зауважує, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Така правова позиція узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 08.11.2019 по справі № 227/3208/16-а.

Також, суд звертає увагу на те, що статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам та виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що належним способом захисту порушеного права позивача у спірних відносинах буде саме зобов`язання ГУ ДПС у Сумській області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, суд не приймає до уваги посилання представника відповідача на дискреційні повноваження щодо внесення інформації до електронної бази даних. Так, поняття дискреційних повноважень наведене у Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R (80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, відповідно до якої під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Тобто, дискреційними є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Прикладом таких повноважень є повноваження, які закріплені у законодавстві із застосуванням слова може.

У такому випадку дійсно суд не може зобов`язати суб`єкта владних повноважень обрати один з правомірних варіантів поведінки, оскільки який би варіант реалізації повноважень не обрав відповідач, кожен з них буде правомірним, а тому це не порушує будь-чиїх прав.

Натомість, у цій справі, відповідач помилково вважає свої повноваження дискреційними, оскільки у разі настання визначених законодавством умов, відповідач зобов`язаний до вчинення конкретних дій. При цьому, п.6 Порядком №1165 прямо передбачено у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи викладене, суд вважає необхідним стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Сумській області на користь ТОВ «ТД «ІНТЕРАГРОСТАНДАРТ» в рахунок повернення сплачений згідно квитанції від 10.11.2020 при подачі позову до суду судовий збір у розмірі 2102,00грн. (т.1,а.с.6).

Керуючись ст.ст. 90, 241, 242, 243, 244, 245, 246, 250, 255, 295, 297, п.15.5 Розділу VІІ Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "ІНТЕРАГРОСТАНДАРТ" (вул. Шишкарівська, 11,м. Суми, 40000, ) до Головного управління ДПС у Сумській області (40000, м.Суми, вул.Іллінська, буд.13, ), Державної податкової служби України (04053, м.Київ, Львівська площа, буд.8, ) про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Сумській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 03.11.2020 №76090 про відповідність платника податку на додану вартість - товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "ІНТЕРАГРОСТАНДАРТ", критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Сумській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «ІНТЕРАГРОСТАНДАРТ» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "ІНТЕРАГРОСТАНДАРТ" (вул. Шишкарівська, 11,м. Суми, 40000, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Сумській області (40000, м.Суми, вул.Іллінська, буд.13, ) в рахунок повернення сплачений при подачі позову до суду судовий збір 2102 (дві тисячі сто дві) грн. 00коп.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду через Сумський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 02.03.2021.

Суддя І.Г. Шевченко