Справа № 160/15885/20
Суддя: Дєєв Микола Владиславович
Дата ухвалення: 2021-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровського окружного адміністративного суду Дєєв М.В., одноособово розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Комунального підприємства «Київпастранс» до Східного офісу Державної аудиторської служби України про визнання дій протиправними та скасування висновку,-
30.11.2020р. Комунальне підприємство «Київпастранс» (далі позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Східного офісу Державної аудиторської служби України, в якому просить визнати протиправними дії Східного офісу Державної аудиторської служби України та скасувати висновок про результати моніторингу закупівлі, оприлюднений 10.11.2020р.
В обґрунтування позову позивачем зазначено, що висновок Східного офісу Державної аудиторської служби у Дніпропетровській області є необгрунтованим та таким, що порушує права та інтереси позивача, так як складений без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого рішення.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.12.2020 р. відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін та встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії ухвали для подання письмового відзиву на позовну заяву та всіх документів, що підтверджують заперечення проти позову.
На виконання вимог вказаної ухвали суду на адресу суду 29.12.2020р. надійшов відзив відповідача на позовну заяву, в якому просив суд у задоволенні позову відмовити та зазначив, що при проведенні моніторингу закупівлі та складанні висновку про результати моніторингу закупівлі, офіс діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а тому заявлені позовні вимоги з боку позивача є необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
29.12.2020р. представник відповідача надав до суду клопотання про доручення доказів.
За викладених обставин, у відповідності до вимог ст.ст. 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.
Так, судом встановлено, що позивачем через систему електронних закупівель ProZorro було розміщено оголошення про проведення відкритих торгів UА-2020-07-08-007241-а, назва предмета закупівлі «Електричні інструменти» код 43830000-0 за ДК 021:2015 та тендерну документацію.
По зазначеній процедурі закупівлі Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області проводився моніторинг на підставі наказу від 21.10.2020 № 217 «Про початок моніторингу закупівель» на підставі виявлених органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, моніторинг процедури закупівлі ID: UА-2020-07-08-007241-а, ДК 021:2015: 43830000-0 - Електричні інструменти, яка проводилася Комунальним підприємством «Київпастранс». Зазначений наказ оприлюднено в електронній системі закупівель 22.10.2020р.
Предметом аналізу моніторингу закупівлі ID: UА-2020-07-08-007241-а були такі питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані (додатку), оприлюднення інформації про закупівлю, правильності заповнення форм документів, затверджених Уповноваженим органом, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця.
Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель на 2020 рік; оголошення про проведення процедури закупівлі; тендерну документацію, затверджену рішенням тендерного комітету Комунального підприємства «Київпастранс» від 12 червня 2020 року (протокол №400) зі змінами; тендерну пропозицію переможця торгів Приватного акціонерного товариства «АЛЬЦЕСТ» (далі - ПАТ «АЛЬЦЕСТ»), повідомлення про намір укласти договір; договір укладений за результатами процедури закупівлі від 18.08.2020 №52.20-301.
За результатами проведеного моніторингу закупівлі ID: UА-2020-07-08-007241-а було складено висновок про результати моніторингу закупівлі, який оприлюднено 10.11.2020р., згідно з яким встановлено порушення:
- п. 17 ч. 2 ст. 22 Закону - Замовником у тендерній документації не зазначено електронної адреси однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;
- п.1 ч.2 ст. 31 Закону у частині розгляду тендерної пропозиції учасника переможця АТ «АЛЬЦЕСТ» - переможцем АТ «АЛЬЦЕСТ» у складі тендерної пропозиції не надано згоди з Технічними вимогами у довільній формі;
- п.2 ч.1 ст.31 Закону у частині розгляду тендерної пропозиції учасника переможця АТ «АЛЬЦЕСТ» - переможцем у складі тендерної пропозиції не надано гарантійного листа в довільній формі, що передбачений Таблицею 3 Додатку №2 до Тендерної документації.
Крім того, відповідно до вищезазначеного висновку відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, вжити заходів щодо розірвання договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень (порушення) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Позивач вважає висновок про результати моніторингу закупівлі протиправним та таким, що підлягає скасуванню, що і стало підставою для звернення позивача з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Так, правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», від 26.01.1993р. № 2939-XII (далі - Закон №2939-XII).
Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону №2939-XII, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Відповідно до ст. 2 Закону №2939-XII, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ст. 5 Закону №2939-XII, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється, зокрема, шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі». Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015р. № 922-VIII (далі Закон № 922-VIII) (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
У відповідності до ст. 7 Закону № 922-VIII, уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів:
1) до здійснення оплати за договором про закупівлю перевіряє наявність річного плану, договору про закупівлю та звіту про результати проведення процедури закупівлі, що підтверджують проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та за результатами якої укладено договір про закупівлю;
2) не допускає здійснення платежів із рахунка замовника згідно з узятим фінансовим зобов`язанням за договором про закупівлю у випадках: відсутності або невідповідності встановленим законодавством вимогам необхідних документів, передбачених пунктом 1 цієї частини; відміни процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; набрання законної сили рішенням суду про визнання результатів процедури закупівлі/спрощеної закупівлі недійсною та/або договору про закупівлю нікчемним; оскарження відповідно до статті 18 цього Закону на період призупинення процедури закупівлі; наявності відповідного рішення органу оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.
Перевірка наявності документів, зазначених у пункті 1 цієї частини, проводиться шляхом перегляду документів, розміщених в електронній системі закупівель.
Відповідно до ст. 8 Закону № 922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Відповідно до ч.ч. 4-7 ст. 8 Закону № 922-VIII, строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Так, форму висновку про результати моніторингу закупівель та порядок його заповнення затверджено наказом Держаудитслужби від 23.04.2018 року №86, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2018 року №654/32106 (далі -Порядок №86).

Відповідно до розділу ІІІ Порядку №86, у пункті 1 констатуючої частини висновку зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу закупівлі; 3)опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

У пункті 2 робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.

У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Як вбачається з оспорюваного висновку, за результатами монитрингу відповідачем встановлено наявність порушень законодавства, а саме: п. 17 ч. 2 статті 22 Закону № 922-VIII - Замовником у тендерній документації не зазначено електронної адреси однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; п.1 ч.2 статті 31 Закону № 922-VIII, у частині розгляду тендерної пропозиції учасника переможця АТ «АЛЬЦЕСТ» - переможцем АТ «АЛЬЦЕСТ» у складі тендерної пропозиції не надано згоди з Технічними вимогами у довільній формі; п.2 ч.1 ст.31 Закону № 922-VIII, у частині розгляду тендерної пропозиції учасника переможця АТ «АЛЬЦЕСТ» - переможцем у складі тендерної пропозиції не надано гарантійного листа в довільній формі, що передбачений Таблицею 3 Додатку №2 до Тендерної документації.

Так, відповідно до п. 17 ч. 2 ст. 22 Закону № 922-VIII (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), у тендерній документації зазначаються такі відомості: прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками.

Судом встановлено, що прізвища, ім`я та по батькові, посади та номери телефонів двох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками, зазначено в підпункті 2.3 пункту 2 Розділу 1 тендерної документації, проте, електронної адреси однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками у тендерній документації зазначено не було. Електронна адреса однієї із посадових осіб замовника уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками, була зазначена в оголошенні про проведення процедури закупівлі, в частині інформації про замовника в розділі «Контактна особа уповноважена здійснювати зв`язок з учасниками».

Таким чином, учасникам процедури закупівлі була відома електронна адреса однієї із посадових осіб замовника уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками та не були позбавлені можливості зв`язатися з замовником за допомогою електронної адреси, а отже, суд вважає, що не зазначення електронної адреси в тендерній документації жодним чином не вплинуло на перебіг процедури закупівлі.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.31 Закону№ 922-VIII, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Згідно з п.3 ч.2 ст.22 Закону № 922-VIII, у тендерній документації зазначаються такі відомості, як інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону.

Так, на виконання вимог п.3 ч.2 ст.22 Закону № 922-VIII, замовником згідно з п.8.1.2. таблиці 2 Додатку 2 до Тендерної документації серед переліку документів, які надаються усіма учасниками для підтвердження відповідності вимогам тендерної документації було визначено надання згоди з технічними вимогами Замовника, зазначеними у Додатку 5 документації, викладеної у довільній формі.

Судом встановлено, що учасником у складі тендерної документації серед документів, що оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу надано документ «Технічна частина» від 27.07.2020р. №1018, яким надана згода з технічними вимогами замовника у довільній формі у вигляді таблиці з технічними характеристиками запропонованого товару (еквіваленту), порівняльної таблиці та згоди з іншими технічними вимогами, встановленими замовником, у відповідності до Додатку 5 до тендерної документації. Таким чином, суд вважає, що учасником була надана згода з технічними вимогами запропонованого товару, яка відповідає технічним вимогам замовника.

Згідно з п.2 ч.2 ст.22 Закону № 922-VIII, у тендерній документації зазначаються такі відомості, як один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону.

На виконання вимог п.2 ч.2 ст. 22 Закону № 922-VIII, замовником в таблиці 3 Додатку 2 передбачено перелік документів та інформації для підтвердження відповідності учасника вимогам, визначеним у статті 17, у якій в пункті 12 зазначено про необхідність подання інформації в довільній формі про те, що учасник процедури закупівлі /виконував всі зобов`язання за раніше укладеним договором (договорами) /не співпрацював з Замовником/ (частина 2 статті 17 Закону). Також, в таблиці 3 Додатку 2 зазначено, що на підтвердження учасник у складі тендерної пропозиції має надати гарантійний лист в довільній формі про те, що учасник гарантує сплату штрафу/ів та/або відшкодування збитків в строк не більше одного місяця після кінцевого строку розкриття тендерних пропозицій або документ, що підтверджує оплату штрафу/ів та/або відшкодування збитків на користь замовника.

Суд зазначає, що відповідно до ч.2 ст. 17 Закону № 922-VIII, замовник може прийняти рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та може відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо учасник процедури закупівлі не виконав свої зобов`язання за раніше укладеним договором про закупівлю з цим самим замовником, що призвело до його дострокового розірвання, і було застосовано санкції у вигляді штрафів та/або відшкодування збитків - протягом трьох років з дати дострокового розірвання такого договору. Учасник процедури закупівлі, що перебуває в обставинах, зазначених у частині другій цієї статті, може надати підтвердження вжиття заходів для доведення своєї надійності, незважаючи на наявність відповідної підстави для відмови в участі у процедурі закупівлі. Для цього учасник (суб`єкт господарювання) повинен довести, що він сплатив або зобов`язався сплатити відповідні зобов`язання та відшкодування завданих збитків. Якщо замовник вважає таке підтвердження достатнім, учаснику не може бути відмовлено в участі в процедурі закупівлі.

З матеріалів справи вбачається, що учасником у складі тендерної пропозиції надано довідку від 27.07.2020р. №1015, відповідно до якої АТ «АЛЬЦЕСТ», який є учасником процедури закупівлі, виконав всі свої зобов`язання за раніше укладеними з замовником договорами про закупівлю.

Таким чином, гарантійний лист про те, що учасник гарантує сплату штрафу/ів та/або відшкодування збитків в строк не більше одного місяця після кінцевого строку розкриття тендерних пропозицій подається у випадку невиконання своїх зобов`язань за раніше укладеними договорами із замовником, а отже суд вважає, що від учасника який належним чином виконував свої зобов`язання за раніше укладеним договором про закупівлю з цим самим замовником, не вимагається підтвердження вжиття заходів для доведення своєї надійності у вигляді гарантійного листа.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що тендерна пропозиція переможця торгів відповідала вимогам тендерної документації замовника, а тому позивачем дотримані вимоги Закону № 922 при здійсненні публічної закупівлі товарів, назва предмета закупівлі «Електричні інструменти» код 43830000-0 за ДК 021:2015.

У свою чергу, на думку суду, зазначені у висновку порушення є проявом надмірного формалізму з боку відповідача, оскільки визначальним у цій ситуації є можливість або неможливість здійснити перевірку відомостей, щодо притягнення або не притягнення учасника торгів або уповноваженої ним посадової особи на участь в процедурі закупівлі до відповідальності за корупційне порушення у цій сфері.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що за результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі відповідач дійшов помилкового висновку про порушення позивачем законодавства про закупівлі.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправними дії Східного офісу Державної аудиторської служби України, суд вважає її такою, що не підлягає задоволенню, оскільки позивачем у позовній заяві не зазначено, в чому саме полягала протиправність дій Східного офісу Державної аудиторської служби України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Доказів, які б спростували доводи позивача, відповідач суду не надав. З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, та такими, що підлягають частковому задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання до суду адміністративного позову майнового характеру в розмірі 2102,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням № СОЗ06613/1 від 23.11.2020р.

Враховуючи, що адміністративний позов задоволено частково, сплачений позивачем судовий збір за подачу адміністративного позову до суду в сумі 1051,00 грн. підлягає стягненню з бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 139, 243-246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства У країни,суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Комунального підприємства «Київпастранс» (04070, м.Київ, Набережне шоссе, 2, ) до Східного офісу Державної аудиторської служби України (49000, м.Дніпро, вул.Володимира Антоновича, 22, корпус 2, ) про визнання дій протиправними та скасування висновку- задовольнити частково.

Скасувати висновок Східного офісу Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-07-08-007241-а, оприлюднений 10.11.2020р.

У задоволенні решти позовних вимог-відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Державної аудиторської служби України на користь Комунального підприємства «Київпастранс» судові витрати за сплату судового збору у сумі 1051,00 грн. (одна тисяча п`ятдесят одна гривня).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст. ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.В. Дєєв