Справа № 640/13426/19
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2021-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2021 року м. Київ № 640/13426/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Бояринцевої М.А., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовомЛісниківської сільської ради Києво-Святошиснького району Київської області
до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області
прооскарження постанов про накладення штрафу,
ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Лісниківська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області та, з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог від 05.09.2019 просить суд:

- визнати протиправними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо проведення з 10.06.2019 до 24.06.2019 позапланової перевірки дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- визнати протиправною і скасувати постанову №3-0507/3/1010-1450/02 від 05.07.2019, прийняту Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області;

- визнати протиправною і скасувати постанову №3-0507/3/1010-1449/02 від 05.07.2019, прийняту Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області;

- визнати протиправною і скасувати постанову №3-0507/3/1010-1451/02 від 05.07.2019, прийняту Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області;

- стягнути на користь позивача понесені ним судові витрати.

Мотивуючи позовні вимоги позивач посилається на Конституцію України, закони України «Про архітектурну діяльність», «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядок розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 №45 та вказує, що будівельні роботи виконані за наявності належним чином розробленої та затвердженої проектної документації із вихідними даними, позивачем укладено договір про технічний нагляд, договір на здійснення авторського нагляду, а відтак твердження відповідача про протилежне не відповідає дійсності. Також, представник позивача вказує на процедурні порушення при здійсненні позапланової перевірки.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, де останній вказує про правомірність прийнятих ним рішень та просить суд відмовити в задоволенні адміністративного позову.

У відзиві на позовну заяву від 24.09.2019 року Департамент вказує, що позапланова перевірка позивача була здійснена в порядок, спосіб та в межах наданих йому повноважень, з огляду на що просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В свою чергу, представником позивача подано відповідь на відзив на позовну заяву, де наполягає, що позаплановий захід здійснений Департаментом з порушенням законодавства та стверджує про відсутність складу порушень ним містобудівного законодавства.

Справа вирішується на підставі наявних в ній матеріалів.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

У відповідності до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності) пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, на підставі звернення Національного антикорупційного бюро України від 24.05.2019 №0421-062/17357 (за вх. 1010-527 від 28.05.2019) Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області видано наказ від 07.06.2019 №169П про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: «Реконструкція вул. Затишної з влаштуванням твердого покриття, с. Лісники, Києво-Святошинського району, Київської області (коригування)», за адресою: 08172, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Лісники, вул. Затишна.

Змовник: Лісниківська сільська рада, Києво-Святошинського району, Київської області, код ЄДРПРОУ 19419813, 08172, Київська область, Києво-Святошинський район, с. лісники, провулок Шкільний, б. 22.

Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

07.06.2019 відповідачем сформовано направлення для проведення планового (позапланового) заходу №381.19/01 зі строком дії з 10.06. до 24.06.2019.

Копію вказаного направлення отримано секретарем ради Самойленко О.О. 10.06.2019.

За наслідком здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: «Реконструкція вул. Затишної з влаштуванням твердого покриття, с. Лісники, Києво-Святошинського району, Київської області (коригування)», за адресою: 08172, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Лісники, вул. Затишна відповідачем складено акт від 24.06.2019 №Т-2406/1 (далі - акт).

В акті перевірки вказано про наступні порушення:

1. Замовником будівництва Лісниківська сільська рада, Києво-Святошинського району Київської області, було подано заяву про отримання дозволу на виконання будівельних робіт в порядку статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» вхідний №10/10-1705/6 від 17.05.2019, за результатами розгляду якої замовником надано відмову у видачі дозволу №КС 30 від 28.05.2019, у зв`язку з неподанням необхідних документів та через невідповідність їх вимогам законодавства, а саме вимогам ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації».

Згідно поданої заяви на отримання дозволу код об`єкта згідно класифікатора ДК 018-2000:-1112.1, клас наслідків (відповідності) СС2, вид будівництва - реконструкція.

Враховуючи вищенаведене замовником будівництва будівельні роботи з влаштування споруд інженерно-транспортної інфраструктури автомобільної дороги та мереж дренажу та дощової каналізації виконані без належним чином розробленої та затвердженої проектної документації, без вихідних даних та без дозволу на виконання будівельних робіт, що є порушенням частини 1 статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 27 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №466;

2. Замовником будівництва Лісниківська сільська рада, Києво-Святошинського району Київської області не забезпечено здійснення авторського нагляду, що є порушенням статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», Порядку авторського та технічного нагляду, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України №903;

3. Замовником будівництва Лісниківська сільська рада, Києво-Святошинського району Київської області не забезпечено здійснення технічного нагляду, що є порушенням статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», Порядку авторського та технічного нагляду, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України №903.

Акт підписано секретарем сільської ради Самойленко О.О. 27.06.2019, а керівник позивача від підпису відмовився, про що здійснено відповідну відмітку.

Департаментом складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 24.06.2019 №С-2406/3 та припис про зупинення будівельних робіт №С-2406/4 від 24.06.2019, протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.06.2019 №1-Л-З-2406/1, №1-Л-З-2406/2, №1-Л-З-2406/3.

Окрім цього, відповідачем прийнято наступні рішення:

- постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.07.2019 №З-0507/2/1010-1449/02, якою визнано Лісниківську сільську раду Києво-Святошинського району Київської області винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 3 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 742 590, 00 грн. (далі - оскаржуване та/або спірне рішення №1);

- постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.07.2019 №З-0507/2/1010-1450/02, якою визнано Лісниківську сільську раду Києво-Святошинського району Київської області винною у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 6 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 100 350, 00 грн. (далі - оскаржуване та/або спірне рішення №2);

- постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.07.2019 №З-0507/2/1010-1451/02, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 80 280, 00 грн. (далі - оскаржуване та/або спірне рішення №3)

Тут і надалі разом спірні та/або оскаржувані рішення.

Вирішуючи спір по суті суд керується положеннями чинного законодавства, яке діяло станом на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності та заходи забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).

У відповідності до частини 1 статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).

Згідно із пунктами 5-7 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Судом встановлено, що перевірку позивача призначено у зв`язку із надходженням звернення Національного антикорупційного бюро України від 24.05.2019 №0421-062/17357 (за вх. 1010-527 від 28.05.2019), з урахуванням чого, Департаментом не порушено наведених вимог законодавства щодо підстав призначення позапланової перевірки.

Разом з цим, позивач стверджує про порушення Департаментом положень абзацу 9 частини 2 статті 5, абзацу 10 частини 1 статті 6 Закону №877-V, адже в направленні на здійснення позапланового заходу не вказано переліку питань щодо яких проводилась перевірка.

Надаючи оцінку зазначеним доводам позивача суд враховує наступне.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон №877-V).

Частиною 2 статті 5 Закону №877-V встановлено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, розробляє Методику розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), та Методику розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Методика розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), має передбачати, у тому числі, оцінку ступеня небезпеки, масштабу, виду та сфери діяльності, наявність порушень у попередній діяльності суб`єктів господарювання (крім новостворених).

Орган державного нагляду (контролю) визначає у віднесеній до його відання сфері критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності.

З урахуванням значення прийнятного ризику всі суб`єкти господарювання, що підлягають нагляду (контролю), належать до одного з трьох ступенів ризику: високий, середній або незначний.

Критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), затверджуються Кабінетом Міністрів України за поданням органу державного нагляду (контролю).

Залежно від ступеня ризику орган державного нагляду (контролю) визначає перелік питань для здійснення планових заходів (далі - перелік питань), що затверджується наказом такого органу.

Уніфіковані форми актів з переліком питань затверджуються органом державного нагляду (контролю) та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня затвердження у порядку, визначеному законодавством.

Виключно в межах переліку питань орган державного нагляду (контролю) залежно від цілей заходу та ступеня ризику визначає питання, щодо яких буде здійснюватися державний нагляд (контроль), та зазначає їх у направленні на перевірку.

Орган державного нагляду (контролю) оприлюднює критерії та періодичність проведення планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) шляхом розміщення на своєму офіційному веб-сайті у порядку, визначеному законодавством.

Суд зазначає, що у направленні для проведення планового (позапланового) заходу від 07.06.2019 №381.19/01 вказано питання, які підлягають перевірки, а саме дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Разом з цим, суд враховує, що вказаний перелік питань є досить об`ємним, проте, положення абзацу 9 частини 2 статті 5 Закону №877-V не містять в собі обов`язку конкретизації. Суд наголошує, у направленні для проведення планового (позапланового) заходу від 07.06.2019 №381.19/01 визначено перелік, якій підлягає перевірці, а більш розширений перелік зафіксований у відповідному акті перевірки.

Таким чином, з урахуванням наведеного суд вважає посилання позивача на порушення відповідачем абзацу 9 частини 2 статті 5 Закону №877-V безпідставними.

Згідно з абзацом 10 частини 1 статті 6 Закону №877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Варто відмітити, що відповідачем під час проведення позапланового заходу з`ясовувались питання щодо дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, а відтак на думку суду, жодних порушень відповідачем в цій частині не допущено.

Що стосується доводів про порушення відповідачем положень частин 3, 6 статті 7 Закону №877-V суд враховує наступне.

Згідно із частинами 3, 6 статті 7 Закону №877-V у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно із пунктом 15 Порядку №553 форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

Відповідно до пунктів 16-18 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Аналіз наведених положень дає суду підстави дійти до висновку, що у направленні та в акті перевірки, складеного за наслідком здійснення заходу державного архітектурно-будівельного нагляду зазначається предмет здійснення заходу.

В направленні на проведення перевірки вказано, що воно видано для здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва «Реконтрукція вул. Затишної з влаштування твердого покриття, с. Лісники, Києво-Святошинського району, Київської області (коригування) за адресою: 08172, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Лісники, вул. Затишна.

В акті перевірки, приписах вказано об`єкт: «Будівництво автомобільної дороги з твердим покриттям на території с. Лісники Києво-Святошинського району, Київської області, вул. Затишна, від вул. Лугової до лісосмуги НПП «Голосіївський».

В даному випадку, суд не вбачає суттєвих відмінностей в предметі здійснення заходу, при цьому вважає, що позивач стверджуючи про те, що не є замовником на такому об`єкті отримав відповідне направлення та допустив Департамент до здійснення перевірки.

Разом з цим, згідно зі статтею 2 Закону №877-V заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Аналіз наведеного дає суду підстави дійти до висновку, що Закон №877-V застосовується до спірних правовідносинах в тій частині, яка не врегульована Законом №3038-VI та Порядком №553.

Варто відмітити, що форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджені Наказом Мінрегіонбуд від 15.05.2012 №240, якому, в свою чергу, відповідає і направлення на проведення заходу і акт, складений за результатами проведення останнього.

Підсумовуючи наведене суд вважає, що доводи позивача в цій частині є необґрунтованими.

Також не можуть бути взяті до уваги посилання позивача на не повідомлення його про проведення позапланового заходу, адже ані положеннями Закону №3038-VI, ані положеннями Порядку №553 не встановлено обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо повідомлення суб`єкта містобудування завчасно - до проведення позапланової перевірки.

Такий обов`язок встановлений лише щодо планової перевірки та передбачений пунктом 12 Порядку.

Суд наголошує, що при здійсненні позапланової перевірки орган державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язаний пред`явити суб`єкту містобудування службові посвідчення та направлення на перевірку.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду 09.12.2019 у справі №822/836/16, від 15.01.2020 у справі №818/1617/16, від 30.01.2020 справа №308/12552/16-а.

Судом встановлено, що направлення на перевірку отримано позивачем 10.06.2019, з огляду на що доводи останнього в цій частині суд відхиляє.

Щодо тверджень позивача про порушення строків проведення перевірки суд вкаже наступне.

Пунктом 7 Порядку №553 встановлено, що строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Судом встановлено, що строк перевірки визначений у направлені з 10.06. до 24.06.2019, тобто становить 10 робочих днів, з урахуванням Розпорядження Кабінету Міністрів України від 10.01.2019 №7-р «Про перенесення робочих днів у 2019» - 17.06.2019 - понеділок на підставі статті 67 Кодексу законів про працю України був не робочим днем.

Беручи до уваги вищевикладене, суд вважає, що всі доводи позивача в частині процедурних порушень здійснення Департаментом позапланової перевірки не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи, з огляду на що позовні вимоги в частині визнання протиправними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо проведення з 10.06.2019 до 24.06.2019 позапланової перевірки дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил задоволенню не підлягають.

Надаючи оцінку правовірності/неправомірності прийнятого відповідачем спірного рішення №1 суд зверне увагу на наступне.

Як вже було вказано судом вище, відповідачем в ході позапланової перевірки встановлено порушення частини 1 статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 27 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №466.

Згідно із частиною 1 статті 37 Закону №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до частини 2 статті 37 Закону №3038-VI дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

За наявності дозволу на виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.

Положеннями статей 3, 4 статті 37 Закону №3038-VI визначено, що для отримання дозволу подається заява, до якої додаються: 1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію; 2) копія розпорядчого документа щодо комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду у разі здійснення комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності (замість копії документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою); 3) проектна документація на будівництво, розроблена та затверджена в установленому законодавством порядку; 4) копія документа, що посвідчує право власності на будинок чи споруду, або згода його власника, засвідчена у встановленому законодавством порядку, на проведення будівельних робіт у разі здійснення реконструкції, реставрації чи капітального ремонту; 5) копії документів про призначення осіб, відповідальних за виконання будівельних робіт, та осіб, які здійснюють авторський і технічний нагляд; 6) інформація про ліцензію, що дає право на виконання будівельних робіт, та кваліфікаційні сертифікати; 7) результати оцінки впливу на довкілля у випадках, визначених Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

Форма дозволу на виконання будівельних робіт, форма заяви, що подається для його отримання, форма відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт, порядок видачі та анулювання дозволу на виконання будівельних робіт визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відмова у видачі дозволу на виконання будівельних робіт видається заявнику в письмовому вигляді з відповідним обґрунтуванням у строк, передбачений для видачі дозволу.

Підставою для відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт є: 1) неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу такого дозволу; 2) невідповідність поданих документів вимогам законодавства; 3) виявлення недостовірних відомостей у поданих документах; 4) результати оцінки впливу на довкілля у випадках, визначених Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

Рішення про видачу або анулювання дозволу на виконання будівельних робіт може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права видачі дозволу), або оскаржено до суду.

Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 (в редакції Постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 №747) (далі - Порядок №466).

Згідно із пунктом 2 Порядку №466 будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Відповідно до пункту 5 Порядку №466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля".

При цьому, реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою (п. 7 Порядку №466).

В той же час, в позовній заяві позивач вказує, що будівельні роботи виконувались за наявності належним чином розробленої та затвердженої документації, з огляду на що постанова №З-0507/2/1010-1449/12 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.07.2019 є протиправною.

Суд при оцінці вказаних тверджень враховує, що відповідно до абзацу 2 пункту 3 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 №208/94-ВР (далі - Закон №208/94-ВР) суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Тобто, в межах спірних правовідносин до позивача застосовано штраф за виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання.

Натомість обставини наявності чи відсутності належним чином розробленої та затвердженої документації, отримання/не отримання містобудівних умов і обмежень не входить до предмету доказування в межах даної адміністративної справи.

Суд наголошує, що відповідно до частини 1 статті 2 Закону №208/94-ВР суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб; експертна організація - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Звідси слідує, що розроблення з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил і виконання будівельних робіт без наявності довозу на їх виконання є різними порушеннями, відповідальність різна як за розміром штрафу так і за суб`єктами застосування такого штрафу.

При цьому, суд при вирішенні спору враховує посилання позивача на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.09.2020 у справі №640/16505/19, якою визнано протиправною та скасовано постанову №З-2108/1/1010-2472/02 від 21.08.2019 та зафіксовано необґрунтованість висновків відповідача, покладених в обґрунтування такої постанови щодо порушення ТОВ «Дороги і мости» вимог статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; положення наказу №45 «Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів»; вимог статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; додатку Е ДБН А 2.2.-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»; пункту 7.27, таблицю 7.1 ДБН 360-92**; вимог статті 25 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; пункту 7.32** ДБН 360-92**; вимог статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність»; положення постанови Кабінету Міністрів України №903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури», однак вважає, що зазначене не може бути покладено в основу рішення про задоволення позовних вимог, адже відмова у видачі довозу №КС 30 від 28.05.2019 в судовому порядку не оскаржена.

Суд наголошує, що судове рішення в адміністративній справі №640/16505/19 фіксує відсутність порушення ТОВ «Дороги і мости», як проектною організацією об`єкту реконструкції, замовником якого є позивач, містобудівного законодавства, однак не свідчить про здійснення позивачем будівельних робіт на відповідному об`єкті за наявності дозволу на виконання таких робіт.

Варто відмітити, що відмова у видачі дозволу на виконання будівельних №КС 30 від 28.05.2019 в судовому порядку не оскаржено, відомості щодо наведеного позивачем до суду не надано, а відтак, стверджувати про його протиправність чи наявність у позивача такого дозволу станом на час здійснення позапланового заходу відповідачем та й відповідного прийняття оскаржуваного рішення не вбачається за можливе.

Суд акцентує увагу позивача на тому, що до відповідальності спірним рішенням №1 його притягнуто саме за виконання будівельних робіт за відсутності дозволу на їх виконання, а тому доводи останнього, що такі обставини не можуть бути підставою для притягнення до відповідальності є помилковими.

Окрім цього, при вирішенні спору по суті в цій частині суд не враховує висновок експерта №1 за результатами аналізу-дешифрування місцевості від 17.10.2019, складеного ТОВ «КОМПАНІЯ ТВІС», висновок експерта №202/09-2019 від 22.11.2019 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, адже вказані висновки не спростовують обставин відсутності у позивача станом на час здійснення Департаментом позапланового заходу дозволу на виконання будівельних робіт на відповідному об`єкті будівництва.

Таким чином, станом на час вирішення спору по суті, за наявних обставин, суд не вбачає підстав для скасування оскаржуваного рішення №1, а тому відмовляє в задоволенні позовних вимоги в цій частині.

Надаючи оцінку правомірності/неправомірності спірних рішень №2, №3 суд зверне увагу на наступне.

Як було зазначено судом вище, відповідач дійшов до висновку про порушення позивачем статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та Постанову Кабінету Міністрів України №903, а саме: не забезпечення технічного та авторського нагляду.

Згідно із статтею 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 № 687-XIV (далі - Закон № 687-XIV) архітектурна діяльність - діяльність по створенню об`єктів архітектури, яка включає творчий процес пошуку архітектурного рішення та його втілення, координацію дій учасників розроблення всіх складових частин проектів з планування, забудови і благоустрою територій, будівництва (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту) будівель і споруд, здійснення архітектурно-будівельного контролю і авторського нагляду за їх будівництвом, а також здійснення науково-дослідної та викладацької роботи у цій сфері.

Відповідно до статті 11 Закону № 687-XIV під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Обов`язок щодо здійснення технічного нагляду може бути покладений замовником на спеціалізовану організацію чи спеціаліста з технічного нагляду або на інженера-консультанта, з визначенням у договорі підряду їхніх повноважень. Примірні форми договорів про здійснення технічного нагляду та про надання інженерно-консультаційних послуг у будівництві затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури.

Між тим, механізм здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств) визначає Порядок здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури та Порядок здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 №903.

Згідно із пунктом 2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

Відповідно до пункту 2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.

Згідно із пунктами 5, 6 частини 2 статті 2 Закону №208/94-ВР суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно із матеріалами справи між позивачем та ТОВ «Імперія доріг» укладено договір №Д-11/17-02-АН від 27.11.2017, у відповідності до якого замовник доручає, а виконавець зобов`язується здійснювати авторський нагляд на об`єкті «Реконструкція вул. затишної з влаштування твердого покриття, с. Лісники, Києво-Святошиснького району, Київської області» (далі - договір №Д-11/17-02-АН) (т. 1, а.с. 98-100).

У відповідності до пункту 5.1 договору №Д-11/17-02-АН він набуває чинності з дня його підписання уповноваженими представниками обох сторін та діє до повного виконання своїх зобов`язань за цим договором.

Також в матеріалах справи міститься договір №22/11-17 від 27.11.2017 про технічний нагляд, у відповідності до якого замовник (позивач) доручає, а виконавець (ФОП ОСОБА_2 ) приймає на себе зобов`язання по наданню послуг на здійснення технічного нагляду по об`єкту будівництва «Реконструкція вул. затишної з влаштування твердого покриття, с. Лісники, Києво-Святошинського району, Київської області» (ДК 021:2015-71240000-2 Архітектурні, інженерні та планувальні роботи), в порядку, та на умовах, визначених цим договором (далі - договір №22/11-17) (т. 1, а.с. 101-104).

Згідно із пунктом 5.1 договору №22/11-17 він набирає чинності з дати його підписання сторонами та діє до 31.12.2017 або до дати підписання акту готовності об`єкта до експлуатації, форма якого затверджена в установленому порядку Мінрегіонбудом та отримання Свідоцтва про відповідність збудованого об`єкта проектній документації, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, в частині обов`язків по оплаті наданих послуг по фінансовим та гарантійним обов`язком - до повного проведення розрахунків.

Проаналізувавши надані позивачем документи, з урахуванням доводів відповідача суд зазначає, що в матеріалах справи наявні належні та достатні докази на підтвердження забезпечення позивачем технічного та авторського нагляду на об`єкті будівництва «Реконструкція вул. затишної з влаштування твердого покриття, с. Лісники, Києво-Святошинського району, Київської області».

Разом з цим, суд відхиляє посилання відповідача на не надання відповідних документів позивачем під час здійснення позапланового заходу, оскільки, доказів на підтвердження запитування таких документів Департаментом до суду не надано.

З урахуванням наведеного в сукупності суд дійшов до висновку, що Департаментом не доведено наявність складу порушення позивачем статті 11 Закону №№ 687-XIV, а відтак відсутні обставини для застосування до останнього відповідальності передбаченої положеннями пунктами 5, 6 частини 2 статті 2 Закону №208/94-ВР.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 статті 73 КАС України встановлено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про невідповідність постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.07.2019 №З-0507/3/1010-1450/02, №З-0507/3/1010-1451/02 критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України, а відтак є протиправними, а тому позовні вимоги в цій частині підлягають до задоволення.

Таким чином, адміністративний позов підлягає до задоволення частково.

Згідно із частиною 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Положеннями частини 3 статті 139 КАС України встановлено, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Загальна сума майнових вимог становить - 923 220, 00 грн.

Сума задоволених майнових вимог - 180 630, 00 грн.

Сума сплаченого судового збору - 13 848, 30 грн.

Сума судового збору, яка підлягає стягненню на користь позивача становить: 2709,45 грн. (13848,30*180630/923220).

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 5, 72-73, 76-78, 132, 134, 139, 143, 243-246, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Лісниківської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області (08172, Київська область, Києво-Святошиснький район, село Лісники, провулок Шкільний, б. 22, ) до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (0133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, б. 26, ) про визнання протиправними та скасування рішень задовольнити частково.

2. Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.07.2019 №З-0507/2/1010-1450/02.

3. Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 05.07.2019 №З-0507/2/1010-1451/02.

4. В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

5. Стягнути з Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (0133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, б. 26, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Лісниківської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області (08172, Київська область, Києво-Святошиснький район, село Лісники, провулок Шкільний, б. 22, ) сплачений нею судовий збір у розмірі 2709 (дві тисячі сімсот дев`ять) грн. 45 коп.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги

Суддя М.А. Бояринцева