Справа № 640/18338/19
Суддя: Беспалов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2021-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: судді-доповідача: Беспалова О. О., суддів: Ключковича В. Ю., Парінов А. Б., розглянувши у порядку письмового провадження у місті Києві апеляційну Головного управління Державної податкової служби в місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 серпня 2020 року у справі за позовом приватного підприємства "Дубекспо" до Головного управління Державної податкової служби в місті Києві, Державної податкової служби України, третя особа - Державна казначейська служба України про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В :

Приватне підприємство "Дубекспо" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, Державної податкової служби України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 18 липня 2019 року №2;

- стягнути моральну шкоду у розмірі 4 173,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України;

- стягнути пеню у розмірі 1 862,07 грн із рахунків Державного бюджету України;

- стягнути судовий збір у розмірі 1 921,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України;

- стягнути витрати на професійну правничу допомогу у сумі 15 022,80 грн., підтверджені на дату подання позову та інші супутні витрати, що будуть по справі в подальшому.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 серпня 2020 року позов приватного підприємства "Дубекспо" задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві від 18 липня 2019 року №2. В решті позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням Головного управління Державної податкової служби в місті Києві подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції, з огляду на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позову відмовити.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що згідно даними інтегрованої картки платника ПП "Дубекспо" обліковується податковий борг з податку на прибуток приватних підприємств на суму 54 307,00 грн та з податку на додану вартість на суму 95 190,00 грн, а тому, відсутні підстави для задоволення позову.

До Шостого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу не надходив.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

З метою повного та всебічного встановлення обставин справи, у відповідності до приписів частини другої статті 309 КАС України судом постановлено ухвалу про продовження апеляційного розгляду даної справи на п`ятнадцять днів.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, Головним управлінням ДПС у м. Києві проведено камеральну перевірку ПП "Дубекспо" з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за травень 2019 року. За результатами перевірки складено акт від 15 липня 2019 року № 3132/26-15-43-02-36203336 (далі по тексту - акт перевірки).

Камеральною перевіркою встановлено порушення позивачем пункту 200.12 статті 200 Податкового кодексу України, таким чином ПП "Дубекспо" не має права на отримання бюджетного відшкодування податку на додану вартість по декларації з ПДВ за травень 2019 року в розмірі 149 497,00 грн. Камеральною перевіркою не встановлено порушення ПП "Дубекспо" вимог Кодексу в частині достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника банку за травень 2019 року в сумі 175 666,00 грн.

До таких висновків відповідач дійшов, оскільки станом на 15 липня 2019 року згідно з даними інтегрованої картки платника ПП "Дубекспо" обліковується податковий борг з податку на прибуток приватних підприємств на суму 54 307,00 грн. та з податку на додану вартість на суму 95 190,00 грн. Враховуючи викладене, ПП "Дубекспо" не має права на отримання бюджетного відшкодування податку на додану вартість по декларації з ПДВ за травень 2019 року в розмірі 149 497,00 грн.

На підставі висновків камеральної перевірки податковим органом 18 липня 2019 року винесено податкове повідомлення-рішення №8 яким встановлено відсутність права на отримання бюджетного відшкодування за період травень 2019 року та відсутність права на врахування такої суми від`ємного значення при наданні бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку у сумі 149 497,00 грн. згідно декларації за травень 2019 року.

Рішенням ДПС України від 23 вересня 2019 року №2836/6/99-00-08-0507 за результатами розгляду скарги на податкове повідомлення-рішення від 18 липня 2019 року №8 зазначене податкове повідомлення-рішення залишено без змін, а скаргу - без задоволення.

Вважаючи вказане податкове повідомлення-рішення противним позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України № 2755-VI від 02.12.2010.

У відповідності до підпункту 14.1.18 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України бюджетне відшкодування - це відшкодування від`ємного значення податку на додану вартість на підставі підтвердження правомірності сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість за результатами перевірки платника.

Згідно із підпунктом 200.7.1 пункту 200.7 статті 200 Податкового кодексу України, формування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування здійснюється на підставі баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Відповідно до підпункту 200.7.2 пункту 200.7 статті 200 Податкового кодексу України заяви про повернення сум бюджетного відшкодування автоматично вносяться до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження.

Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Порядок узгодження зазначеної у заяві суми бюджетного відшкодування закріплений в пункті 200.12 статті 200 Податкового кодексу України.

Так, відповідно до пункту 200.12 статті 200 Податкового кодексу України зазначена у заяві сума бюджетного відшкодування вважається узгодженою в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з однієї із таких дат:

а) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення перевірки, в разі, якщо контролюючим органом внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про відсутність порушень під час такої перевірки;

б) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату початку та закінчення проведення перевірки даних, зазначених у податковій декларації або уточнюючому розрахунку, з обов`язковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна);

в) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для складення акта перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату складення акта перевірки;

г) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату та номер податкового повідомлення-рішення;

ґ) з дня визнання протиправним та/або скасування податкового повідомлення-рішення.

У випадках, передбачених підпунктами "б" і "в" цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування в автоматичному режимі на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

У випадках, передбачених підпунктами "а", "г" і "ґ" цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

Узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені пунктом 200.13 цієї статті, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України.

Згідно пункту 200.13 статті 200 Податкового кодексу України на підставі даних Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, після дня набуття статусу узгодженої суми бюджетного відшкодування перераховує таку суму з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету, протягом п`яти операційних днів.

Згідно з пунктом 200.15 статті 200 Податкового кодексу України у разі коли за результатами перевірки сум податку, заявлених до відшкодування, платник податку розпочинає процедуру адміністративного або судового оскарження, контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня після отримання відповідного повідомлення від платника або ухвали суду про порушення провадження у справі зобов`язаний внести відповідні дані до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Після закінчення процедури адміністративного оскарження або набрання законної сили рішенням суду контролюючий орган на наступний робочий день після отримання відповідного рішення зобов`язаний внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника.

У разі неузгодження контролюючим органом суми податку, заявленої до відшкодування, або її частини зобов`язання з бюджетного відшкодування податку в частині неузгодженої суми виникає з дня закінчення процедури адміністративного або судового оскарження, за результатами якої прийнято рішення на користь платника податків.

Відповідно до підпункту 60.1.4 пункту 60.1 статті 60 Податкового кодексу України податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо рішенням суду, що набрало законної сили, скасовується повідомлення-рішення контролюючого органу або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі.

Згідно із пунктом 60.5 статті 60 Податкового кодексу України у випадках, визначених підпунктом 60.1.4 пункту 60.1 цієї статті, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними у день набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Таким чином, з аналізу вказаних норм вбачається, що у разі скасування податкового повідомлення-рішення, яким, зокрема, зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, останнє вважається відкликаним у день набрання законної сили відповідним рішенням суду. При цьому, на наступний робочий день, після отримання відповідного рішення, контролюючий орган зобов`язаний внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника.

Відповідно до підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу України визначено, що платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Згідно підпункту 14.1.175 пункту 14.1. статті 14 Податкового кодексу України, податковим боргом є сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.

Під грошовим зобов`язанням платника податків, згідно з підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, розуміється сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Пунктом 54.3 статті 54 Податкового кодексу України закріплено, що контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо:

- платник податків не подає в установлені строки податкову (митну) декларацію, а при здійсненні заходів податкового контролю встановлено факти здійснення платником податків діяльності, що призвела до виникнення об`єктів оподаткування, наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу та наявності діючих (у тому числі призупинених) ліцензій на право здійснення діяльності з підакцизною продукцією, яка підлягає ліцензуванню згідно із законодавством;

- дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань, суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках;

- згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору, застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган;

- дані перевірок щодо утримання податків у джерела виплати, в тому числі податкового агента, свідчать про порушення правил нарахування, утримання та сплати до відповідних бюджетів податків і зборів, передбачених цим Кодексом, у тому числі податку на доходи фізичних осіб таким податковим агентом;

- результати митного контролю, отримані після закінчення процедури митного оформлення та випуску товарів, свідчать про заниження або завищення податкових зобов`язань, визначених платником податків у митних деклараціях.

Якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом (п. 54.5 ст. 54 ПКУ).

З аналізу наведених норм вбачається, що у передбачені податковим законодавством випадки грошове зобов`язання платника податку може бути нараховане контролюючим органом самостійно та зазначено перелік випадків для нарахування грошових зобов`язань.

При цьому, грошове зобов`язання набуває статусу узгодженого (податковий борг) виключно за умови, якщо платник податку не оскаржив відповідну суму грошового зобов`язання.

Як вбачається з акта перевірки та вірно встановлено судом першої інстанції, підставою для відмови позивачу в отриманні бюджетного відшкодування податку на додану вартість по декларації з ПДВ за травень 2019 року в розмірі 149 497,00 грн. є те, що станом на 15 липня 2019 року згідно з даними інтегрованої картки платника ПП "Дубекспо" обліковується податковий борг з податку на прибуток приватних підприємств на суму 54 307,00 грн та з податку на додану вартість на суму 95 190,00 грн.

Поряд із цим, податковим органом як до суду першої інстанції так і до апеляційної скарги не надано доказів в підтвердження обставин викладених в акті.

Як вбачається з листа ГУ ДПС від 07 серпня 2019 року № 148687/10/26-15-07-06-08 на запити позивача, в інтегрованій картці позивача по податку на додану вартість 27 червня 2019 року відображена пеня у сумі 95 189,70 грн, яка стягнута Казначейством України на підставі виконавчого листа суду від 04 квітня 2019 року №826/11992/18.

При відображенні в інтегрованій картці позивача по податку на додану вартість пені у сумі 95 189,70 грн 27 червня 2019 року виникла недоїмка "технічний борг" на суму такої пені, який погашено за рахунок поданої декларації з податку на додану вартість від 22 липня 2017 року №.

22 липня 2019 року нарахована "технічна пеня" у розмірі 1 150,10 грн, погашена за рахунок переплати по декларації з податку на додану вартість від 20 жовтня 2019 року №, а 31 липня 2019 року та 06 серпня 2018 року ГУ ДПС повідомило про некоректне відображення в інтегрованій картці платника податків ДПС України.

Листом від 22 серпня 2019 року №40363/6/99-99-12-03-02-15 ДПС України повідомило позивача, що станом на 15 серпня 2019 року в інтегрованій картці платника позивача відсутній податковий борг у сумі 95 189,70 грн.

Відтак, судом першої інстанції віро встановлено, що станом на дату проведення камеральної перевірки 15 липня 2019 року згідно даних інтегрованої картки платника податків ПП "Дубекспо" рахувався податковий борг з податку на додану вартість у сумі 95 189,70 грн, який, як підтверджено відповідачами згідно вказаних вище листів, насправді був відсутній.

Щодо наявності у позивача податкового боргу з податку на прибуток, то як вірно зазначено судом першої інстанції, матеріали справи не містять жодних пояснень та доказів на підтвердження зазначених висновків податкового органу, таких доказів не надано податковим органом і до апеляційної скарги.

З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо наявність підстав для задоволення позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

При цьому, доводи апеляційної скарги жодним чином не спростовують висновки суду першої інстанції.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.

У відповідності до ст. 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності, крім випадків, якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Керуючись ст.ст. 229, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т АН О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби в місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 серпня 2020 року у справі за позовом приватного підприємства "Дубекспо" до Головного управління Державної податкової служби в місті Києві, Державної податкової служби України, третя особа - Державна казначейська служба України про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 серпня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач О. О. Беспалов

Суддя В. Ю. Ключкович

Суддя А.Б. Парінов

(Повний текст ухвали складено 02.03.2021 року)