Справа № 340/3381/19
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2021-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

18 лютого 2021 року м. Дніпросправа № 340/3381/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Головко О.В., Суховарова А.В.,

за участю секретаря судового засідання Троянова А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро адміністративну справу апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2020 року (суддя Петренко О.С.) у справі за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1 про знесення об`єкта самочинного будівництва,-

ВСТАНОВИВ:

Державна архітектурно-будівельна інспекція України звернулась до суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 в якому просила зобов`язати ОСОБА_1 знести самочинно побудовані об`єкти нерухомості прибудову до багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1 та гаража збудованого на прибудинковій території за цією ж адресою.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач ухиляється від виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 31.07.2019 року.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2020 року у справі № 340/3381/19 в задоволенні адміністративного позову Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1 про знесення об`єкта самочинного будівництва - відмовлено.

Рішення суду мотивовано тим, що позивачем не доведено виникнення реальної загрози від об`єкту будівництва самочинно побудованого позивачем правам та інтересам інших осіб, Державі або суспільства у цілому.

Не погодившись з рішенням суду, Державною архітектурно-будівельною інспекцією України подано апеляційну скаргу, згідно якої особа, яка подає апеляційну скаргу просить скасувати рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2020, як таке що винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права. Вважає, що суд не врахував, що спірні об`єкти будівництва побудовані не тільки без належного погодження та отримання необхідних дозволів, а й на земельній ділянці, що не належить відповідачу та не відведена для цілей будівництва.

Відповідачем подано до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому ОСОБА_1 заперечує проти задоволення вимог апеляційної скарги, вважає їх необґрунтованими та такими, що не містять підстав для скасування оскаржуваного судового рішення. Відповідач вказує на те, що нею вживались заходи щодо належного оформлення будівництва, разом з тим, через недоліки впорядкування містобудівної документації міста, не змогла отримати необхідні для початку виконання будівельних робіт містобудівні умови. Наполягає на тому, що невиконання припису не порушує права та інтереси третіх осіб.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов таких висновків.

Судом першої інстанції встановлено та під час апеляційного перегляду справи підтверджено, що 31.07.2019 посадовою особою Управління ДАБІ у Кіровоградській області було проведено позапланову перевірку дотримання вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатами якої складено акт за №238/ та протокол від 31.07.2019 р. №47/2019р.

Під час перевірки встановлено, що на час проведення перевірки було виявлено здійснення виконання будівельних робіт з будівництва гаража /зведені стіни/ та прибудови до багатоквартирного житлового будинку на прилеглій території по АДРЕСА_1 без повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з надзвичайними наслідками СС1.

Як свідчить акт перевірки та не спростовано відповідачем, ОСОБА_1 була присутня під час позапланового заходу та заперечення щодо виявлених порушень не висловила.

За наслідками перевірки Управлінням ДАБІ у Кіровоградській області відповідачу було винесено Припис № 55/2019 від 31 липня 2019 року, яким проінформовано відповідача щодо порушення ним п. 2 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Так, зазначеним приписом зобов`язано в строк до 01.10.2019 року усунути порушення вимог чинного законодавства, шляхом знесення.

Також, за матеріалами перевірки по факту вчиненого правопорушення, винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №46/2019 від 15.08.2019, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн.

Відповідно до квитанції від 23.08.2019 року ОСОБА_1 було сплачено штраф в сумі 8500 грн.

07.10.2019 року посадовою особою Управління ДАБІ у Кіровоградській області проведено позаплановий захід державного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатами якої складено акт №329/2019.

Так, позаплановий захід проведено з метою перевірки виконання відповідачем вимог припису.

В результаті проведеного позапланового заходу, встановлено, що відповідач систематично ігнорує та порушує законодавство в сфері містобудування, будівельних стандартів, норм і правил, вимоги припису не виконав.

Наведені обставини слугували підставою для звернення позивача до суду.

Дослідивши обставини по справі, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 41 Закону України «Про регулюванні містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулюванні містобудівної діяльності».

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що належать до IV і V категорій складності, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.

Відповідно до ч.ч. 1, 4, 7 ст. 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Правовий порядок знесення будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майно залежить від підстав, за якими його віднесено до об`єкта самочинного будівництва.

За змістом ч. 7 ст. 376 Цивільного кодексу України зобов`язання особи, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову можливе лише у разі: (1) істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, (2) істотного порушення будівельних норм і правил.

У цих випадках з позовом про зобов`язання особи до проведення перебудови може звернутися відповідний орган державної влади або орган місцевого самоврядування. Таке рішення суд може ухвалити і за позовом про знесення самочинного будівництва, якщо за наслідками розгляду справи дійде висновку, що можливість перебудови і усунення наслідків самочинного будівництва не втрачено і відповідач згоден виконати перебудову. У разі невиконання особою судового рішення про здійснення перебудови, суд може постановити рішення про знесення самочинного будівництва.

Проте, у випадку звернення до суду з позовом про знесення самочинного будівництва органу державного архітектурно-будівельного контролю, підлягають врахуванню положення ч. 1 ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», за якою у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені в приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов про знесення самочинного збудованого об`єкта .

Можливість перебудови і усунення наслідків самочинного будівництва перевіряється на стадії виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів. Невиконання припису без поважних причин може свідчити про неможливість перебудови або небажання особи, яка здійснила самочинне будівництво, усувати його наслідки.

В інших випадках самочинного будівництва, зокрема, (1) якщо нерухоме майно збудоване або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або (2) без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи (3) належно затвердженого проекту, ст. 376 Цивільного кодексу України не ставить можливість знесення об`єкта самочинного будівництва в залежність від можливостей його перебудови.

Натомість правове значення має позиція власника (користувача) земельної ділянки, а також дотримання прав інших осіб. Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок (ч. 4 ст. 376 ЦК України).

В цьому випадку знесення самочинного будівництва можливе без попереднього рішення суду про зобов`язання особи, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову, оскільки такі види самочинного будівництва, безперечно, не можуть бути приведені до легітимного стану шляхом перебудови.

Судом встановлено та визнано сторонами, що ОСОБА_1 здійснила будівництво без документів, що дають право на це, а саме: без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, без відповідного документа на право власності чи користування земельною ділянкою, без належно затвердженого проекту.

Це означає, що у спірних правовідносинах має місце той вид самочинного будівництва, для якого Цивільний кодекс України не встановлює правила, що знесенню передує рішення суду про зобов`язання особи, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову. Тобто, ч. 7 ст. 376 Цивільного кодексу України спірні правовідносини не регулює.

Натомість, для висновку про задоволення позову у цьому випадку визначальним та достатнім є той факт, що відповідач здійснив будівництво без документів, що дають право на це, і без належно затвердженого проекту та не виконав вимоги зобов`язального припису, яким вимагалось усунути виявлені порушення.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції, викладеній в постанові Верховного Суду від 29.01.2020 по справі № 822/2149/18.

Під час судового розгляду справи в суді першої та апеляційної інстанції ОСОБА_1 визнавала факт самочинного будівництва, отримання приписів, не оскарження їх, та сплати штрафу за їх невиконання.

Зазначене свідчить, що відповідач була обізнана з існуванням відповідного припису і усвідомлювала, що нею самочинно здійснено будівництво, без будь- яких документів, що є порушенням ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Будь-яких доказів виконання вимог припису в частині належного оформлення прибудови та гаражу, отримання на них відповідних документів на будівництво, або на земельну ділянку, на якій вони розташовані відповідачем не надано ні суду першої, ні суду апеляційної інстанції.

Крім того, колегія суддів зазначає, що в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову і у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, відсутня інформація щодо об`єкта по вищезазначеній адресі.

За таких обставин колегія суддів доходить висновку, що у спірних правовідносинах будівництво прибудови та гаражу відбувалося без дотримання передбаченої законом процедури, оскільки відповідач до події набуття права на земельну ділянку, без зміни її цільового призначення та без письмового сповіщення органу держаного архітектурно-будівельного контролю розпочала і завершила будівельні роботи, а збудовані об`єкти почали використовувати без введення в експлуатацію.

Колегія суддів зазначає, що обов`язковими передумовами для спонукання особи до фізичного знищення об`єкту самочинного будівництва у примусовому порядку є: 1) факт порушення прав інших учасників суспільних відносин (котрий має місце у разі явного, очевидного та грубого (тобто суттєвого) порушення будівельних норм і правил); 2) факт обізнаності особи з рішенням владного суб`єкта (котрий автоматично має місце у разі явного, очевидного та грубого (тобто суттєвого) порушення будівельних норм і правил); 3) факт відмови особи від виконання рішення владного суб`єкта.

Судова колегія вбачає у спірних правовідносинах одночасне існування усіх трьох ознак відносно зведення прибудови та гаражу.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції дійшов виснговку, що судом першої інстанції не надано належної оцінки встановленим по справі обставинам та прийнято помилкове рішення щодо суті спірних правовідносин, що у відповідності до вимог ст.317 КАС України є підставою для скасування оскаржуваного судового рішення та прийняття нової постанови про задоволення позову.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 317, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України - задовольнити.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2020 року - скасувати.

Прийняти нову постанову про задоволення позовних вимог.

Зобов`язати ОСОБА_1 знести самочинно побудовані об`єкти нерухомості прибудову до багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1 та гаража збудованого на прибудинковій території за цією ж адресою.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров