Справа № 380/4284/20
Суддя: Крутько Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2021 року справа №380/4284/20

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючої судді Крутько О.В.,

за участю секретаря судового засідання Шведа Б.В.,

представника відповідача Невелич Ю.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в місті Львові адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 (позивач)

до Головного управління Національної поліції у Львівській області (ГУ НП у Львівській області, відповідач)

про скасування наказів, поновлення на посаді

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області. У позові зазначено наступні вимоги: скасувати наказ ГУ НП у Львівській області № 639 від 17.02.2020 про призначення службового розслідування; скасувати наказ ГУ НП у Львівській області № 970 від 13.03.2020 про продовження строку проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУ НП у Львівській області від 17.02.2020 № 639; скасувати наказ ГУ НП у Львівській області № 1428 від 29.04.2020 про звільнення з посади капітана Національної поліції ОСОБА_1 ; скасувати наказ ГУ НП у Львівській області № 152 о/с від 26.05.2020 про переведення капітана Національної поліції ОСОБА_1 на посаду слідчого СВ Пустомитівського відділу поліції ГУ НП у Львівській області; поновити капітана Національної поліції ОСОБА_1 на посаді начальника відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Залізничного відділу поліції ГУ НП у Львівській області.

В аргументування позовних вимог позивач покликається на порушення відповідачем процедури призначення та проведення службового розслідування, а також продовження його строку. Позивач зазначає, що службове розслідування повинно проводитись щодо конкретного поліцейського, натомість оскаржуваним наказом ГУ НП у Львівській області № 639 від 17.02.2020 службове розслідування призначено за фактами можливих порушень, допущених працівниками Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області, тобто щодо необмеженого кола осіб. Оскаржуваним наказом № 970 від 13.03.2020 безпідставно продовжено строк проведення службового розслідування, призначеного наказом від 17.02.2020 № 639, оскільки у наказі зазначено лише норму ч.2 ст. 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, однак не вказано, що строк продовжено за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії.

Відповідно до ухвали від 05.06.2020 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі, призначено підготовче засідання на 13.08.2020.

Відповідач проти позовних вимог заперечив, подав відзив на позовну заяву, стверджує, що призначення та продовження строку проведення службового розслідування відбулось у межах чинного законодавства. За результатами контрольної перевірки службової діяльності Залізничного відділу поліції ГУ НП у Львівській області, проведеної у період з 08 по 10 січня 2020 стан службової діяльності Залізничного відділу поліції ГУ НП у Львівській області оцінено, як незадовільний, у зв`язку з цим на розширеній нараді ГУ НП у Львівській області (протокол № 11 від 04.02.2020) прийнято рішення щодо необхідності призначення та проведення службового розслідування за фактами порушень, виявлених під час перевірки зазначеного вище підрозділу. Посилання позивача на те, що службове розслідування має проводитись щодо конкретного поліцейського відповідач вважає неправомірним, оскільки саме у ході проведення службового розслідування дисциплінарна комісія повинна з`ясувати хто вчинив дисциплінарний проступок, причини і умови його вчинення, вину, ступінь тяжкості дисциплінарного проступку, розмір заподіяної шкоди.

Відповідач також вважає помилковими доводи позивача про відсутність підстав для продовження строку проведення службового розслідування, оскільки наказ ГУ НП у Львівській області № 970 від 13.03.2020 «Про продовження строку проведення службового розслідування призначеного наказом ГУ НП у Львівській області від 17.02.2020 № 639» прийнято на підставі рапорту заступника начальника ГУ НП - начальника СУ ГУ НП у Львівській області Наталії Харченко , яка була головою дисциплінарної комісії. Згідно рапорту, під час проведення службового розслідування виникла необхідність дослідження додаткових обставин, що мають значення для об`єктивного та всебічного його проведення, викладено клопотання до керівника ГУ НП у Львівській області продовжити строк проведення службового розслідування на один місяць.

В ході проведення службового розслідування встановлено системність допущених порушень з боку працівників слідства Залізничного ВП ГУНП у Львівській області, які свідчать про порушення вимог ст. 39 КПК України, наказу МВС України від 06.07.2017 № 570 «Про організацію діяльності органів досудового розслідування Національної поліції України», що виразилась у відсутності будь якого контролю за станом розслідування із сторони керівника органу досудового розслідування та його заступника, у тому числі ОСОБА_1 . У поясненнях, наданих позивачем у межах проведення службового розслідування, останній визнав існування недоліків, виявлених перевіркою в січні місяці 2020 року СУ ГУНП у Львівській області в СВ Залізничного ВП.

Наказом ГУ НП у Львівській області № 152 о/с від 26.05.2020 «По особовому складу» ОСОБА_1 переведено на запропоновану йому посаду слідчого СВ Пустомитівського відділу поліції ГУ НП у Львівській області. Підставою для винесення вищезазначеного наказу послужив власноручно написаний рапорт позивача про бажання призначатись на вказану посаду. На момент видання наказу про переміщення позивач не виявив бажання оскаржити накладене дисциплінарне стягнення, а також не скористався правом на відкликання рапорту про звільнення.

13.08.2020 у підготовчому засіданні оголошено перерву до 22.09.2020.

22.09.2020 оголошено перерву у підготовчому засіданні до 03.11.2020.

03.11.2020 згідно протокольної ухвали закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду на 08.12.2020.

08.12.2020 оголошено перерву у судовому засідання до 26.01.2021.

26.01.2020 в судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав з мотивів, зазначених у позовній заяві, представник відповідача проти позову заперечив з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву, досліджено докази, оголошено перерву до 25.02.2021.

25.01.2021 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши представників сторін, оцінивши докази, які мають значення для справи суд виходив з наступного.

За результатами контрольної перевірки службової діяльності Залізничного відділу поліції ГУ НП у Львівській області, проведеної у період з 08 по 10 січня 2020 стан службової діяльності Залізничного відділу поліції ГУ НП у Львівській області оцінено, як незадовільний, у зв`язку з чим на розширеній нараді ГУ НП у Львівській області (протокол № 11 від 04.02.2020) прийнято рішення щодо необхідності призначення та проведення службового розслідування за фактами порушень, виявлених під час перевірки зазначеного вище підрозділу.

Наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області № 639 від 17.02.2020 «Про призначення та проведення службового розслідування» призначено службове розслідування за фактами можливих порушень допущених працівниками Залізничного відділення поліції ГУ НП у Львівській області, визначено склад дисциплінарної комісії, якій доручено проведення службового розслідування.

13.03.2020 заступником начальника ГУНП - начальником СУ ГУНП у Львівській області, полковником поліції Н.Харченко подано начальнику ГУ НП у Львівській області, полковнику поліції В.Віконському рапорт про надання дозволу на продовження строку проведення службового розслідування терміном на один з місяць у відповідності до частини 2 статті 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у зв`язку з необхідністю дослідження додаткових обставин, що мають значення для об`єктивного, повного та всебічного його проведення.

Відповідно до наказу ГУ НП у Львівській області № 970 від 13.03.2020 «Про продовження строку проведення службового розслідування призначеного наказом ГУ НП у Львівській області від 17.02.2020 № 639» продовжено строк службового розслідування за фактами можливого неналежного виконання службових обов`язків окремими працівниками Залізничного відділу поліції ГУ НП у Львівській області, призначеного наказом ГУ НП у Львівській області від 17.02.2020 № 639 до 17.04.2020

За результатами проведеного на підставі наказу ГУ НП у Львівській області від 17.02.2020 № 639 службового розслідування складено Висновок службового розслідування щодо можливого неналежного виконання службових обов`язків з боку окремих працівників Залізничного відділу поліції ГУ НП у Львівській області від 03.04.2020, який затверджено начальником ГУ НП у Львівській області, полковником поліції В.Віконським 03.04.2020. Проведеним службовим розслідуванням встановлено, що факти, які стали підставою для його призначення знайшли своє підтвердження.

На підставі висновків службового розслідування ГУ НП у Львівській області прийнято наказ № 1428 від 29.04.2020 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників відділів та відділень поліції ГУ НП у Львівській області», у п. 2 наказу за порушення службової дисципліни, зокрема вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІ, а саме, за неналежний контроль за роботою підлеглих, що призвело до порушення ними вимог КПК України, Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 № 575, Інструкції з організації обліку та руху кримінальних проваджень в органах досудового розслідування, затвердженої наказом МВС України від 14.04.2016 № 296, керуючись пунктом 6 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІ, до начальника відділення РЗЗКС СВ Залізничного ВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 (0063384), застосовано дисциплінарне стягнення - звільнення з посади.

Наказом ГУ НП у Львівській області № 152 о/с від 26.05.2020 «По особовому складу» ОСОБА_1 переміщено на посаду слідчого СВ Пустомитівського відділу поліції ГУНП у Львівській області звільнивши його з посади начальника відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Залізничного відділу поліції ГУ НП, з 01.06.2020.

Позивач вважає, що відповідач порушив процедуру призначення та проведення службового розслідування у зв`язку з чим звернувся з вказаним позовом до суду.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VIII та Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом МВС України 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок № 893).

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Відповідно до вимог частини першої статті 1 Закону № 580-VIII, Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з вимогами статті 17 Закону № 580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджує Міністр внутрішніх справ України.

Частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до вимог частини першої статті 19 Закону № 580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Вимогами частини другої статті 19 Закону № 580-VIII передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

За змістом статті 65 Закону № 580-VІІІ переміщення поліцейських здійснюється: на посади, нижчі ніж та, на якій перебував поліцейський як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначені Дисциплінарним статутом Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до вимог статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Вимогами статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

По умовам статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.

Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право: 1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; 2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи; 3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до вимог статті 19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

Статтею 20 Дисциплінарного статуту встановлено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.

Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Статтею 21 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

По умовам статті 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

З викладеного слідує, що одним із обов`язків поліцейського є дотримання службової дисципліни, яка полягає, у дотриманні поліцейським норм чинного законодавства, неухильному виконанні вимог Присяги поліцейського, статутів і наказів начальників.

Недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого на поліцейського може бути накладено дисциплінарне стягнення, у тому числі, звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Накладення дисциплінарного стягнення на особу здійснюється лише за результатами проведення службового розслідування щодо такої, в рамках якого з`ясовуються всі обставини відповідного дисциплінарного проступку.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом МВС України 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок № 893).

Згідно із п. 1 розділу II Порядку № 893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 4 розділу ІІ Порядку № 893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

За приписами п. 2 розділу IV Порядку № 893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «;Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень (п. 3 розділу IV Порядку № 893).

Згідно з вимогами п. 1 розділу V Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

У відповідності до п. 4 розділу V Порядку № 893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно матеріалів справи наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області № 639 від 17.02.2020 «Про призначення та проведення службового розслідування» призначено службове розслідування за фактами можливих порушень допущених працівниками Залізничного відділення поліції ГУ НП у Львівській області. Рішення щодо необхідності призначення та проведення службового розслідування прийнято на розширеній нараді ГУ НП у Львівській області (протокол № 11 від 04.02.2020) у зв`язку з тим, що за результатами контрольної перевірки службової діяльності Залізничного відділу поліції ГУ НП у Львівській області, проведеної у період з 08 по 10 січня 2020, стан службової діяльності Залізничного відділу поліції ГУ НП у Львівській області оцінено, як незадовільний.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського (ст. 14 Дисциплінарного статуту). У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо)(п. 4 розділу ІІ Порядку № 893).

Саме у ході проведення службового розслідування дисциплінарна комісія повинна з`ясувати хто вчинив дисциплінарний проступок, причини і умови його вчинення, вину, ступінь тяжкості дисциплінарного проступку, розмір заподіяної шкоди.

Таким чином, помилковими є твердження позивача про порушення законодавства у випадку призначення та проведення службового розслідування за фактами можливих порушень, допущених поліцейськими, у даному випадку працівниками Залізничного відділення поліції ГУ НП у Львівській області, а не стосовно конкретного поліцейського.

При цьому, повинно бути дотримано права усіх поліцейських, яких стосується службове розслідування: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, тощо.

При проведенні службового розслідування, призначеного наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області № 639 від 17.02.2020, права капітана поліції ОСОБА_1 (0063384) були дотримані, зокрема йому було надано можливість надати пояснення, надавати документи та матеріали, ознайомлюватись з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування.

В ході проведення службового розслідування встановлено системність допущених порушень з боку працівників слідства Залізничного ВП ГУНП у Львівській області, які свідчать про порушення вимог ст. 39 КПК України, наказу МВС України від 06.07.2017 № 570 «Про організацію діяльності органів досудового розслідування Національної поліції України», що виразилась у відсутності будь якого контролю за станом розслідування із сторони керівника органу досудового розслідування та його заступника, у тому числі капітана поліції ОСОБА_1 .

У поясненнях, наданих позивачем у межах проведення службового розслідування, останній визнав існування недоліків, виявлених перевіркою в січні місяці 2020 року СУ ГУНП у Львівській області в СВ Залізничного ВП.

Що стосується твердження позивача про відсутність правових підстав для продовження строку проведення службового розслідування, то слід зазначити наступне.

Згідно із статтею 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Строк проведення службового розслідування призначеного наказом від 17.02.2020 № 639 продовжено наказом № 970 від 13.03.2020. Як встановлено судом з матеріалів справи прийняттю наказу про продовження строку проведення службового розслідування передував рапорт про надання дозволу на продовження строку проведення службового розслідування заступника начальника ГУНП - начальника СУ ГУНП у Львівській області, полковника поліції Н.Харченко (голови дисциплінарної комісії), який 13.03.2020 подано начальнику ГУ НП у Львівській області, полковнику поліції В.Віконському. Рапорт мотивовано необхідністю дослідження додаткових обставин, що мають значення для об`єктивного, повного та всебічного його проведення.

Таким чином, наказ ГУ НП у Львівській області № 970 від 13.03.2020 «Про продовження строку проведення службового розслідування призначеного наказом ГУ НП у Львівській області від 17.02.2020 № 639» прийнято з дотриманням статті 16 Дисциплінарного статуту та за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії.

Отже, доводи позивача в обґрунтування позовних вимог спростовані під час розгляду справи. Інших підстав для задоволення позовних вимог позивач не навів, а суд не встановив.

Наказом ГУ НП у Львівській області № 152 о/с від 26.05.2020 «По особовому складу» ОСОБА_1 переведено на запропоновану йому посаду слідчого СВ Пустомитівського відділу поліції ГУ НП у Львівській області. Підставою для винесення вищезазначеного наказу послужив власноручно написаний рапорт позивача про бажання призначатись на вказану посаду.

Відповідно до ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на вищевказане, суд прийшов до переконання, що оскаржувані накази ГУ НП у Львівській області: № 639 від 17.02.2020 про призначення службового розслідування; № 970 від 13.03.2020 про продовження строку проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУ НП у Львівській області від 17.02.2020 № 639; № 1428 від 29.04.2020 про звільнення з посади капітана Національної поліції ОСОБА_1 ; № 152 о/с від 26.05.2020 про переведення капітана Національної поліції ОСОБА_1 на посаду слідчого СВ Пустомитівського відділу поліції ГУ НП у Львівській області прийняті на підставі, у межах та у спосіб, що визначені законодавством України. Підстави для їх скасування відсутні. У зв`язку з відсутністю підстав для скасування зазначених наказів, належить відмовити у задоволенні позовних вимог також про поновлення капітана Національної поліції ОСОБА_1 на посаді начальника відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Залізничного відділу поліції ГУ НП у Львівській області.

Судові витрати стягненню не підлягають з огляду на відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 2, 13, 14, 77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про скасування наказів, поновлення на посаді повністю.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 03.03.2021.

Суддя Крутько О.В.