Справа № 320/6715/20
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2021-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 березня 2021 року м. Київ № 320/6715/20

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Завод «Метало-літейний-ресурс»

до Головного управління ДПС у Київській області

Державної податкової служби України

про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «Завод «Метало-літейний-ресурс» із позовом до Головного управління ДПС у Київській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Київській області: рішення №1674926/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №1 від 01.07.2019 року; рішення №1674925/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №10 від 26.07.2019 року; рішення №1684906/42791889 від 01.07.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №11 від 26.07.2019 року; рішення №1684905/42791889 від 01.07.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №12 від 29.07.2019 року; рішення №1684904/42791889 від 01.07.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №13 від 29.07.2019 року; рішення №1674917/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №2 від 09.07.2019 року; рішення №1674916/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №3 від 09.07.2019 року; рішення №1674920/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №4 від 10.07.2019 року; рішення №1674919/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №5 від 12.07.2019 року; рішення №1674923/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №6 від 18.07.2019 року; рішення №1674921/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №7 від 25.07.2019 року; рішення №1674922/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №8 від 25.07.2019 року; рішення №1674918/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №9 від 26.07.2019 року; зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні: №1 від 01.07.2019; №10 від 26.07.2019; №11 від 26.07.2019; №12 від 29.07.2019; №13 від 29.07.2019; №2 від 09.07.2019; №3 від 09.07.2019; №4 від 10.07.2019; №5 від 12.07.2019; №6 від 18.07.2019; №7 від 25.07.2019; №8 від 25.07.2019; №9 від 26.07.2019 датою їх фактичного отримання.

Позов мотивовано протиправністю рішень контролюючого органу про відмову в реєстрації виданих позивачем податкових накладних, оскільки контролюючим органом необґрунтовано зупинено реєстрацію податкової накладної позивача, без чіткого зазначення конкретного критерію ризиковості платника податку, чіткого визначення документів згідно вичерпного переліку, яку слід було надати до перевірки, та які були б достатніми для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкових накладних. Також, в обґрунтування позову позивачем зазначено про безпідставність висновків відповідача щодо ненадання позивачем письмових пояснень на підтвердження інформації, вказаної в податкових накладних, оскільки позивачем подавались відповідні пояснення з підтверджуючими документами, яких було достатньо для прийняття рішення про реєстрацію виписаних позивачем податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Крім того, у позовній заяві позивач просить суд зобов`язати ДПС України надати в 30-денний строк з дня набрання законної сили рішення суду звіт про його виконання.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.08.2020 відкрито спрощене провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), запропоновано відповідачам подати відзив на позовну заяву.

Державна податкова служба України правом подання відзиву не скористалась, інших заяв по суті справи Державною податковою службою України до суду не подано. У зв`язку з відсутністю коштів на відправлення поштової кореспонденції, ухвалу суду від 06.08.2020 про відкриття провадження у справі направлено судом на офіційну електронну адресу Державної податкової служби України та отримано відповідачем 07.08.2020, що підтверджується витягом з електронної пошти Київського окружного адміністративного суду.

Представником Головного управління ДПС у Київській області подано до суду відзив на позовну заяву, згідно якого позов не визнано. Зазначено, що під час перевірки реальності здійснення господарської операції по податкових накладних, поданих позивачем на реєстрацію, контролюючим органом встановлено відсутність первинних документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних; розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків. Відтак, обсяг поданих позивачем документів не відповідає вичерпному переліку, а зміст вказаних документів не дозволяє однозначно з`ясувати фактичні обставини здійснення фінансово-господарських операцій, з огляду на що оскаржувані рішення про відмову в реєстрації поданих позивачем податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є обґрунтованими та не підлягають скасуванню.

Позивачем подано відповідь на відзив, у якій позивачем наведено аргументи, аналогічні обґрунтуванню адміністративного позову, викладеному у позовній заяві.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази та з`ясувавши обставини справи, судом встановлено таке.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Завод «Метало-літейний-ресурс», ідентифікаційний код 42791889, місцезнаходження: 08133, Київська область, Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Першотравнева, 14, оф. 3, кабінет 11, зареєстровано як юридична особа 04.02.2019, про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис №0017386. Основним видом діяльності товариства є 24.54 Лиття інших кольорових металів.

Позивачем сформовано податкові накладні: №1 від 01.07.2019 (постачальник (продавець) ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс», отримувач (покупець) ТОВ «МАГМА» на суму 102000,00 грн., в тому числі 17000,00 грн. ПДВ (заготівка втулки БрА9ЖЗЛ кр. Р.1130.001); №10 від 26.07.2019 (постачальник (продавець) ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс», отримувач (покупець) ТОВ «Виробниче об`єднання «Союзенергомаш» на суму 20139,00 грн., в тому числі 3365,50 грн. ПДВ (пруток БрАЖ Ф80, заготівка БрАЖ ф 125х80х600, заготівка БрАЖ ф 125х95х500); №13 від 29.07.2019 (постачальник (продавець) ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс», отримувач (покупець) ТОВ «Виробниче об`єднання «Союзенергомаш» на суму 13575,00 грн., в тому числі 2262,50 грн. ПДВ (пруток БрАЖМц Ф80, пруток БрАЖМц Ф110); №4 від 10.07.2019 (постачальник (продавець) ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс», отримувач (покупець) ТОВ «Виробниче об`єднання «Союзенергомаш» на суму 13575,00 грн., в тому числі 2262,50 грн. ПДВ (пруток БрАЖМц Ф80, пруток БрАЖМц Ф110); №5 від 12.07.2019 (постачальник (продавець) ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс», отримувач (покупець) ТОВ «Виробниче об`єднання «Союзенергомаш» на суму 20139,00 грн., в тому числі 3365,50 грн. ПДВ (пруток БрАЖ Ф80, заготівка БрАЖ ф 125х80х600, заготівка БрАЖ ф 125х95х500); №9 від 26.07.2019 (постачальник (продавець) ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс», отримувач (покупець) ТОВ «Виробниче об`єднання «Союзенергомаш» на суму 3150,00 грн., в тому числі 525,00 грн. ПДВ (пруток БрАЖМЦ Ф45); №11 від 26.07.2019 (постачальник (продавець) ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс», отримувач (покупець) ТОВ «Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча» на суму 12000,00 грн., в тому числі 2000,00 грн. ПДВ (втулка ч.2058.08.03); №12 від 29.07.2019 (постачальник (продавець) ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс», отримувач (покупець) ТОВ «Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча» на суму 104640,00 грн., в тому числі 17440,00 грн. ПДВ (камінь №1 еск.228Г, камінь №2 еск. 228Г); №2 від 09.07.2019 (постачальник (продавець) ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс», отримувач (покупець) МПП «Науково-виробнича комерційна фірма «НІМФА» на суму 5200,01 грн., в тому числі 866,67 грн. ПДВ (заготівка бронзова ф 145х95х135); №3 від 09.07.2019 (постачальник (продавець) ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс», отримувач (покупець) ТОВ «Завод Метмаш» на суму 43049,99 грн., в тому числі 7174,99 грн. ПДВ (заготівка ЛЦ23А6Ж3Мц2 ф 310х200х85; заготівка ЛЦ23А6Ж3Мц2 ф 285х80х55х175х190); №6 від 18.07.2019 (постачальник (продавець) ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс», отримувач (покупець) ТДВ «СІНІАТ» на суму 20700,00 грн., в тому числі 3450,00 грн. ПДВ (загорожа ч. С0-00.00.000СБ); №7 від 25.07.2019 (постачальник (продавець) ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс», отримувач (покупець) ТДВ «СІНІАТ» на суму 32760,00 грн., в тому числі 5460,00 грн. ПДВ (загорожа ч. С0-00.00.000СБ); №8 від 25.07.2019 (постачальник (продавець) ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс», отримувач (покупець) ТДВ «СІНІАТ» на суму 576,00 грн., в тому числі 96,00 грн. ПДВ (рамка лабораторна 150мм*60мм*10мм, рамка лабораторна 150мм*80мм*30мм), та направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно квитанцій АС «Єдине вікно подання електронних документів» ДПС України від 27.09.2019 №, від 13.09.2019 №, від 13.09.2019 №, від 27.09.2019 №, від 27.09.2019 №, від 13.09.2019 №, від 13.09.2019 №, від 13.09.2019 №, від 27.09.2019 №, від 27.09.2019 №, від 13.09.2019 №, від 13.09.2019 №, від 13.09.2019 № податкові накладні ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс» №1 від 01.07.2019, №10 від 26.07.2019, №11 від 26.07.2019, №12 від 29.07.2019, №13 від 29.07.2019, №2 від 09.07.2019, №3 від 09.07.2019, №4 від 10.07.2019, №5 від 12.07.2019, №6 від 18.07.2019, №7 від 25.07.2019, №8 від 25.07.2019, №9 від 26.07.2019 прийнято, реєстрацію зупинено, оскільки податкова накладна відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 «Критеріїв ризиковості платника податку», запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

Позивачем направлено ДПС України повідомлення від 23.06.2020 №32, від 25.06.2020 №41, від 26.06.2020 №44, від 23.06.2020 №35, від 24.06.2020 №36, від 25.06.2020 №40, від 26.06.2020 №42, від 26.06.2020 №43, від 23.06.2020 №33, від 03.06.2020 №34, від 24.06.2020 №37, від 24.06.2020 №38, від 25.06.2020 №39 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, та письмові пояснення щодо господарських операцій з ТОВ «Виробниче об`єднання «Союзенергомаш», ТОВ «Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча», МПП «Науково-виробнича комерційна фірма «НІМФА», ТОВ «Завод Метмаш», ТДВ «СІНІАТ».

До пояснень позивачем додано, копії договорів та первинних документів на підтвердження господарських операцій з ТОВ «Виробниче об`єднання «Союзенергомаш», ТОВ «Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча», МПП «Науково-виробнича комерційна фірма «НІМФА», ТОВ «Завод Метмаш», ТДВ «СІНІАТ», а саме: рахунки-фактури, калькуляції вартості виробленої продукції, сертифікати якості, нормативно-технологічні карти, видаткові накладні, довіреності на отримання товарно-матеріальних цінностей, товарно-транспортні накладні, платіжні доручення оборотно-сальдові відомості, виписки з банківських рахунків з яких убачається придбання ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс» металопродукції, її подальшу переробку та реалізацію готових виробів контрагентам ТОВ «Виробниче об`єднання «Союзенергомаш», ТОВ «Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча», МПП «Науково-виробнича комерційна фірма «НІМФА», ТОВ «Завод Метмаш», ТДВ «СІНІАТ», щодо яких позивачем виписано спірні податкові накладні.

Рішеннями комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, №1674926/42791889 від 26.06.2020, №1674925/42791889 від 26.06.2020, №1684906/42791889 від 01.07.2020, №1684905/42791889 від 01.07.2020, №1684904/42791889 від 01.07.2020, №1674917/42791889 від 26.06.2020, №1674916/42791889 від 26.06.2020, №1674920/42791889 від 26.06.2020, №1674919/42791889 від 26.06.2020, №1674923/42791889 від 26.06.2020, №1674921/42791889 від 26.06.2020, №1674922/42791889 від 26.06.2020, №1674918/42791889 від 26.06.2020 відмовлено в реєстрації податкових накладних ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс» №1 від 01.07.2019, №10 від 26.07.2019, №11 від 26.07.2019, №12 від 29.07.2019, №13 від 29.07.2019, №2 від 09.07.2019, №3 від 09.07.2019, №4 від 10.07.2019, №5 від 12.07.2019, №6 від 18.07.2019, №7 від 25.07.2019, №8 від 25.07.2019, №9 від 26.07.2019, в зв`язку з ненаданням платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційних описів), у тому числі рахунків-фактур/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Вважаючи протиправними рішення комісії про відмову в реєстрації податкових накладних, позивач звернувся з позовом до суду про їх скасування та зобов`язання зареєструвати подані на реєстрацію податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх фактичного отримання.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 №2755-VI (в редакції, чинній на час виникнення між сторонами спірних відносин).

Пунктом 187.1 статті 187 Податкового кодексу України встановлено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації в порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою (абзац перший); підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня (абзац п`ятий); якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин (абзац десятий).

Пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 21.02.2018 №117, якою затверджено «Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних»; «Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації»; «Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації» (яка була чинною на час виникнення між сторонами спірних відносин).

Відповідно до пункту 3 «Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин), податкові накладні/розрахунки коригування, що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак: податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування (підпункт 1); обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку (підпункт 2); одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D > 0,05, P < P м х 1,4, де: D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T; S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами; T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування; P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування; P м - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування. Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті (підпункт 3 Порядку).

Також «Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин) встановлено, що: в разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак, визначених у пункті 3 цього Порядку, такі податкова накладна/розрахунок коригування не підлягають моніторингу та підлягають реєстрації в Реєстрі (пункт 4); податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку (пункт 5); у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 6); у разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7).

Зі змісту наведених норм убачається, що підставами для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є наступна відповідність: платника податку критеріям ризиковості платника податку; податкової накладної / розрахунку коригування критеріям ризиковості здійснення операції.

Судом встановлено, що реєстрацію поданих позивачем податкових накладних №1 від 01.07.2019, №10 від 26.07.2019, №11 від 26.07.2019, №12 від 29.07.2019, №13 від 29.07.2019, №2 від 09.07.2019, №3 від 09.07.2019, №4 від 10.07.2019, №5 від 12.07.2019, №6 від 18.07.2019, №7 від 25.07.2019, №8 від 25.07.2019, №9 від 26.07.2019 зупинено через те, що податкові накладні відповідають вимогам підпункту 1.6 пункту 1 «Критеріїв ризиковості платника податку».

На офіційному сайті Державної фіскальної служби України оприлюднено критерії ризиковості платника податку та критерії ризиковості здійснення операцій (з урахуванням внесених змін, погоджених Міністерством фінансів згідно листа від 06.08.2019 № 26010-06-5/20111), затверджені в.о. Голови Державної фіскальної служби України 07.08.2019.

Відповідно до зазначеного листа Державної фіскальної служби України «Критерії ризиковості платника податку», платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: 1.6. комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: керівник платника податку та/або головний бухгалтер, та/або особа, що має право підпису, згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, зареєстровані (перереєстровані) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України»; платник податку юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі Кодекс); в органах ДФС наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування.

Відповідність платника податку Критеріям ризиковості платників податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

Інформація про внесення/виключення платника податку до/з переліку ризикових платників податків, відповідно до пунктів 1.1-1.6 цих Критеріїв, стає доступною платнику в Електронному кабінеті.

Відповідачем не надано протоколу засідання Комісії, переліку платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв, не надано матеріалів, на підставі яких ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс» (ідентифікаційний код 42791889) віднесено до такого переліку, іншої інформації, доказів, що розглядається Комісією, яка, відповідно до «Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків», обов`язково додається до протоколу засідання Комісій.

На думку суду, за наведеного правого регулювання фіскальний орган зобов`язаний у Квитанції чітко вказати не лише конкретний вид критерію, який встановлений підпунктом 1.6 пункту 1 Критеріїв, а також рішення, відповідно до якого позивача внесено до переліку ризикових платників. Водночас, у квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних не зазначено, за якою саме підставою позивача із указаних в підпункті 1.6 пункту 1 Критеріїв віднесено до ризикових платників податку.

Крім того, відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної, зокрема, у постанові від 02.04.2019 по справі №822/1878/18, листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами у розумінні статті 117 Конституції України, а відтак не є джерелом права відповідно до статті 7 КАС України. Акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Відтак, суд дійшов висновку про необґрунтованість зупинення відповідачем реєстрації податкових накладних ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс» №1 від 01.07.2019, №10 від 26.07.2019, №11 від 26.07.2019, №12 від 29.07.2019, №13 від 29.07.2019, №2 від 09.07.2019, №3 від 09.07.2019, №4 від 10.07.2019, №5 від 12.07.2019, №6 від 18.07.2019, №7 від 25.07.2019, №8 від 25.07.2019, №9 від 26.07.2019 з підстав відповідності податкових накладних вимогам підпункту 1.6 пункту 1 «Критеріїв ризиковості платника податку».

Відповідно до «Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин): у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування; порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (підпункти 1-4 пункту 13); перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством (пункт 14); письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг) (пункт 15); підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства (пункт 21).

Судом встановлено та підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, що позивачем направлено відповідачу пояснення та копії первинних документів для підтвердження підстав подання податкових накладних з метою реєстрації, та якими підтверджується придбання ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс» металопродукції, її подальшу переробку та реалізацію готових виробів контрагентам ТОВ «Виробниче об`єднання «Союзенергомаш», ТОВ «Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча», МПП «Науково-виробнича комерційна фірма «НІМФА», ТОВ «Завод Метмаш», ТДВ «СІНІАТ», щодо яких позивачем виписано спірні податкові накладні.

Судом враховано, що підставою для відмови в реєстрації податкових накладних ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс» №1 від 01.07.2019, №10 від 26.07.2019, №11 від 26.07.2019, №12 від 29.07.2019, №13 від 29.07.2019, №2 від 09.07.2019, №3 від 09.07.2019, №4 від 10.07.2019, №5 від 12.07.2019, №6 від 18.07.2019, №7 від 25.07.2019, №8 від 25.07.2019, №9 від 26.07.2019 є ненадання платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційних описів), у тому числі рахунків-фактур/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Втім, під час розгляду справи судом встановлено надання позивачем відповідачу відповідних пояснень та документів на підтвердження зазначеної у податкових накладних інформації, яких, за висновком суду, достатньо для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, зважаючи на надані позивачем письмові пояснення, які підтверджено доданими до пояснень належним чином оформленими первинними документами.

Відтак, суд дійшов висновку про необґрунтованість рішень комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, №1674926/42791889 від 26.06.2020, №1674925/42791889 від 26.06.2020, №1684906/42791889 від 01.07.2020, №1684905/42791889 від 01.07.2020, №1684904/42791889 від 01.07.2020, №1674917/42791889 від 26.06.2020, №1674916/42791889 від 26.06.2020, №1674920/42791889 від 26.06.2020, №1674919/42791889 від 26.06.2020, №1674923/42791889 від 26.06.2020, №1674921/42791889 від 26.06.2020, №1674922/42791889 від 26.06.2020, №1674918/42791889 від 26.06.2020 про відмову в реєстрації податкових накладних ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс» №1 від 01.07.2019, №10 від 26.07.2019, №11 від 26.07.2019, №12 від 29.07.2019, №13 від 29.07.2019, №2 від 09.07.2019, №3 від 09.07.2019, №4 від 10.07.2019, №5 від 12.07.2019, №6 від 18.07.2019, №7 від 25.07.2019, №8 від 25.07.2019, №9 від 26.07.2019.

При цьому суд вважає безпідставними доводи Головного управління ДПС у Київській області, викладені у відзиві на позов, щодо ненадання позивачем первинних документів, а саме: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних; розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків, оскільки, матеріалами справи підтверджується надіслання позивачем таких документів контролюючому органу разом з письмовими поясненнями.

Тому, підлягають задоволенню вимоги про протиправність та скасування рішень комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, №1674926/42791889 від 26.06.2020, №1674925/42791889 від 26.06.2020, №1684906/42791889 від 01.07.2020, №1684905/42791889 від 01.07.2020, №1684904/42791889 від 01.07.2020, №1674917/42791889 від 26.06.2020, №1674916/42791889 від 26.06.2020, №1674920/42791889 від 26.06.2020, №1674919/42791889 від 26.06.2020, №1674923/42791889 від 26.06.2020, №1674921/42791889 від 26.06.2020, №1674922/42791889 від 26.06.2020, №1674918/42791889 від 26.06.2020 про відмову в реєстрації податкових накладних товариства з обмеженою відповідальністю «Завод «Метало-літейний-ресурс».

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні: №1 від 01.07.2019; №10 від 26.07.2019; №11 від 26.07.2019; №12 від 29.07.2019; №13 від 29.07.2019; №2 від 09.07.2019; №3 від 09.07.2019; №4 від 10.07.2019; №5 від 12.07.2019; №6 від 18.07.2019; №7 від 25.07.2019; №8 від 25.07.2019; №9 від 26.07.2019 датою їх фактичного отримання, суд зазначає, що відповідно до підпункту 201.1, пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.

Пунктом 28 «Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин), окрім іншого, визначено, що податкова накладна / розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийнято та набрало чинності рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначено «Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246.

Відповідно до пункту 19 «Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин), податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Згідно пункту 20 «Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин), у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС України.

Втім, Європейський суд з прав людини у пункті 50 рішення від 13.01.2011 (остаточне) по справі «Чуйкіна проти України» (case of Chuykina v. Ukraine) (Заява № 28924/04) зазначив про те, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. the United Kingdom), пп. 2836, Series A № 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах «Мултіплекс проти Хорватії» (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, пункт 45, від 10.07.2003, та «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, пункт 25, ECHR 2002-II).

Як встановлено судом, підтверджено матеріалами справи і не спростовано відповідачем, надані позивачем пояснення та документи складені з дотриманням вимог законодавства, втім не були розглянуті Комісією. Обставин, які б унеможливлювали реєстрацію податкових накладних позивача №1 від 01.07.2019, №10 від 26.07.2019, №11 від 26.07.2019, №12 від 29.07.2019, №13 від 29.07.2019, №2 від 09.07.2019, №3 від 09.07.2019, №4 від 10.07.2019, №5 від 12.07.2019, №6 від 18.07.2019, №7 від 25.07.2019, №8 від 25.07.2019, №9 від 26.07.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних, судом не встановлено.

З метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкові накладні товариства з обмеженою відповідальністю «Завод «Метало-літейний-ресурс» №1 від 01.07.2019, №10 від 26.07.2019, №11 від 26.07.2019, №12 від 29.07.2019, №13 від 29.07.2019, №2 від 09.07.2019, №3 від 09.07.2019, №4 від 10.07.2019, №5 від 12.07.2019, №6 від 18.07.2019, №7 від 25.07.2019, №8 від 25.07.2019, №9 від 26.07.2019 у Єдиному реєстрі податкових накладних датою направлення їх на реєстрацію позивачем.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, положень проаналізованого законодавства, наявних у матеріалах справи доказів та наведених сторонами аргументів, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову в повному обсязі.

Згідно частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 27326,00 грн. (платіжне доручення від 28.07.2020 №406). Крім того, позивач просить стягнути з відповідача витрати, пов`язані із наданням професійної правничої допомоги в розмірі 12000,00 грн.

Пунктом першим частини третьої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави (частина перша). За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката (частина друга). Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат (частина третя). Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина четверта). Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (частина п`ята). У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (частина шоста). Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина сьома).

Відповідно до частини дев`ятої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Суд наголошує, що стаття 134 Кодексу адміністративного судочинства України не виключає права суду перевіряти дотримання позивачем вимог частини п`ятої статті 134 щодо співмірності заявлених до стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

Верховний Суд в додатковій постанові від 12.09.2018 (справа № 810/4749/15) вказав, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо неспівмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.

Також Верховний Суд у постанові від 22.12.2018 (справа № 826/856/18) зазначив, що розмір витрат на правничу допомогу встановлюється судом на підставі оцінки доказів щодо детального опису робіт, здійснених адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відтак, питання розподілу судових витрат пов`язане із суддівським розсудом (дискреційні повноваження).

У справі «East/West Alliance Limited» проти України» Європейський суд із прав людини, оцінюючи вимогу заявника щодо здійснення компенсації витрат у розмірі 10% від суми справедливої сатисфакції, виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір обґрунтованим (рішення у справі «Ботацці проти Італії», заява № 34884/97, п.30). У пункті 269 рішення у цій справі Судом зазначено, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов`язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов`язковою для Суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також чи була їх сума обґрунтованою.

Згідно пункту 4 частини першої статті першої Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 №5076-VI (далі Закон №5076-VI) договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Отже, договір про надання правової допомоги укладається на такі види адвокатської діяльності як захист, представництво та інші види адвокатської діяльності.

Представництво вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні (пункт 9 частини першої статті 1 Закону №5076-VI).

Інші види правової допомоги види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (пункт 6 частини першої статті 1 Закону №5076-VI).

Статтею 19 Закону №5076-VI визначено, зокрема, такі види адвокатської діяльності як надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.

Відповідно до статті 30 Закону №5076-VI, гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

На підтвердження понесених витрат на правову допомогу позивачем подано: договір про надання правової допомоги від 03.06.2020 №0306-2, укладений між адвокатським бюро «БЕЙГУЛ ТА ПАРТНЕРИ» та товариством з обмеженою відповідальністю «Завод «Метало-літейний-ресурс»; акт надання послуг №1 від 09.10.2020; рахунок на оплату по замовленню №1 від 22.07.2020 до договору №03-06 від 03.06.2020 на суму 12000,00 грн.; платіжне доручення від 28.07.2020 №407 про сплату ТОВ «Завод «Метало-літейний-ресурс» на користь АБ «БЕЙГУЛ ТА ПАРТНЕРИ» послуг гідно рахунку №1 від 22.07.2020.

Судом встановлено, що витрати на професійну правничу допомогу у цій справі позивачем та його представником оцінено у наступних розмірах: консультування клієнта з приводу оскарження рішень, якими відмовлено в реєстрації податкових накладних 2 години вартістю 2000,00 грн.; аналіз законодавства, що стосується предмета спору, дослідження судової практики 1 година вартістю 1000,00 грн.; збирання та аналіз документів, які можуть бути використані як докази у справі 2 години вартістю 20000,00 грн. підготовка позовної заяви та підготовка копій документів до позовної заяви відповідно до кількості сторін та подача позову до суду 5 годин вартістю 5000,00 грн.; підготовка та подача процесуальних документів, необхідних для захисту інтересів клієнта 2 години вартістю 2000,00 грн. Всього разом 12000,00 грн.

Дослідивши надані позивачем документи та враховуючи наведені норми права, суд дійшов висновку, що розмір заявлених позивачем до стягнення витрат на оплату послуг адвоката в даному випадку не є співмірним із виконаними адвокатом роботами (послугами).

Так, консультування клієнта з приводу оскарження рішень, якими відмовлено в реєстрації податкових накладних, аналіз законодавства, що стосується предмета спору, дослідження судової практики, не пов`язані з безпосередньою підготовкою та зверненням позивача до суду. Також, окрім позовної зави позивачем не подавалось до суду інших процесуальних документів, пов`язаних з розглядом справи.

З огляду на надані суду документи, обсяг та зміст позовної заяви, суд, зважаючи на задоволення позовних вимог, дійшов висновку про необхідність зменшення заявлених позивачем витрат на професійну правничу допомогу до 6000,00 грн. за підготовку позову та його подання до суду, в тому числі, збирання доказів та аналіз документів, які можуть бути використані як докази у справі.

Відтак, на користь позивача слід присудити судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 27326,00 грн. та витрати на правничу допомогу в розмірі 6000,00 грн., разом 33326,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань, призначених для Державної податкової служби України.

Щодо клопотання позивача про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду шляхом зобов`язання ДПС України надати в 30-денний строк з дня набрання законної сили рішення суду звіт про його виконання, суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Згідно частини другої статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Аналіз наведених норм законодавства дає підстави для висновку про те, що повноваження адміністративного суду накладати на суб`єкта владних повноважень обов`язку подати звіт про виконання рішення суду є правом суду, а не його обов`язком, реалізація якого можлива у випадку доведення позивачем або встановлення судом під час розгляду справи, що за відсутності такого контролю рішення суду залишиться не виконаним, чи для його виконання доведеться докласти значних зусиль.

Втім, позивачем не наведено обґрунтування необхідності встановлення судового контролю за виконанням рішення суду. Також, судом під час розгляду справи не встановлено обставин, які свідчили б про наміри відповідача не виконувати рішення суду у частині, що підлягає задоволенню. Відтак, суд не вбачає підстав для зобов`язання ДПС України надати звіт про виконання судового рішення.

Керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Київській області: рішення №1674926/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №1 від 01.07.2019 року; рішення №1674925/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №10 від 26.07.2019 року; рішення №1684906/42791889 від 01.07.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №11 від 26.07.2019 року; рішення №1684905/42791889 від 01.07.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №12 від 29.07.2019 року; рішення №1684904/42791889 від 01.07.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №13 від 29.07.2019 року; рішення №1674917/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №2 від 09.07.2019 року; рішення №1674916/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №3 від 09.07.2019 року; рішення №1674920/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №4 від 10.07.2019 року; рішення №1674919/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №5 від 12.07.2019 року; рішення №1674923/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №6 від 18.07.2019 року; рішення №1674921/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №7 від 25.07.2019 року; рішення №1674922/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №8 від 25.07.2019 року; рішення №1674918/42791889 від 26.06.2020, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної №9 від 26.07.2019 року.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні товариство з обмеженою відповідальністю «Завод «Метало-літейний-ресурс»: №1 від 01.07.2019; №10 від 26.07.2019; №11 від 26.07.2019; №12 від 29.07.2019; №13 від 29.07.2019; №2 від 09.07.2019; №3 від 09.07.2019; №4 від 10.07.2019; №5 від 12.07.2019; №6 від 18.07.2019; №7 від 25.07.2019; №8 від 25.07.2019; №9 від 26.07.2019 датою їх направлення на реєстрацію позивачем.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Завод «Метало-літейний-ресурс» судові витрати в розмірі 33326,00 грн. (тридцять три тисячі триста двадцять шість грн. 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань, призначених для Державної податкової служби України.

Позивач товариство з обмеженою відповідальністю «Завод «Метало-літейний-ресурс» (ідентифікаційний код 42791889, місцезнаходження: 08133, Київська область, Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Першотравнева, 14, оф. 3, кабінет 11).

Відповідачі:

Державна податкова служба України (ідентифікаційний код 43005393, місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8);

Головне управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код 43141377, місцезнаходження: 03680, м. Київ-151, вул. Народного Ополчення, 5а).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Згідно пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, провадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Колеснікова І.С.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення 02 березня 2021 року.