Справа № 340/3144/20
Суддя: Шлай А.В.
Дата ухвалення: 2021-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

23 лютого 2021 року м. Дніпросправа № 340/3144/20

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Шлай А.В. (доповідач),

суддів: Кругового О.О., Прокопчук Т.С.,

за участю секретаря судового засідання Іотової А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2020 р. (Пасічник Ю.П.) в адміністративній справі №340/3144/20 за позовом Приватного підприємства "АЛЛЄГРО-ОПТ" до Дніпровської митниці Держмитслужби, про визнання незаконним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство "АЛЛЄГРО-ОПТ" звернулося до суду з адміністративним позовом до Дніпровської митниці Держмитслужби, в якому просило визнати незаконним та скасувати рішення про визначення коду товару № КТ-UA -2020 від 16.07.2020.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначав, що згідно контракту від 04.08.2017 №64 ним був отриманий та заявлений 15.07.2020 в режимі імпорту товар по митній декларації № UA110280/2020/006752. Код товару згідно УКТЗЕД заявлено за товарною позицією нові бездротові портативні акустичні системи HAVIT HV-SK570BT та HAVIT HV-SK101BT. Відповідачем 16.07.2020 прийнято рішення про визначення коду товару № КТ-UA -2020, згідно якого код товару отриманого позивачем змінено на . Не погодившись з вказаним рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з даними позовом.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2020 р., ухваленим за результатами розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, позов задоволено.

Рішення суду першої інстанції оскаржено в апеляційному порядку відповідачем. Посилаючись на порушення норм матеріального права, скаржник просить скасувати оскаржене рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким залишити позовні до Дніпровської митниці Держмитслужби без задоволення. В обґрунтування апеляційної скарги скаржник вказує, що судом першої інстанції не прийняті до уваги доводи відповідача щодо визначення коду товару та не застосовано норми Митного кодексу України, які регулюють спірні правовідносини.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін, як законне та обґрунтоване.

Сторони, належним чином повідомлені про день, місце і час розгляду справи, до суду уповноважених представників не направили.

Відповідно до частини 2 статті 313 Кодексу адміністративного судочинства України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

На підставі частини 4 статті 229 цього ж Кодексу фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось у зв`язку із неявкою сторін.

Здійснюючи перевірку оскарженого рішення суду першої інстанції, колегія суддів керується приписами статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до яких рішення суду повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Перевірка оскарженого рішення суду першої інстанції здійснюється в межах доводів та вимог апеляційної скарги, як це передбачено статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України.

Судом першої інстанції встановлено, що 15.07.2020 позивач з метою митного оформлення подав до відповідача митну декларацію № UA110280/2020/006752, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення (товар №4) акустичні системи HAVIT HV-SK570BT 50 шт. та HAVIT HV-SK101BT 200 шт. У графі 33 поданої декларації позивачем задекларовано вказаний товар за кодом УКТ ЗЕД (а.с.43-45). Відповідно до опису товару зазначеного в графі 31 декларації вказаний товар містить наступний опис: 1- акустична система (колонки) в асортименті: HAVIT HV-SK570BT 50 шт. HAVIT HV-SK101BT 200 шт. Акустична система (колонки) 2.0, роз`єм 1,4 дюйма. Призначені для відтворювання звуку з пк. та іншої побутової техніки призначені для побутового використання, тип підключення USB. Деякі мають функцію BLUETOOTH з`єднання. Виробник: GUANGZHOU HAVIT TECHNOLOGY COMPANY торговельна марка HAVIT. Країна походження: CN. Відповідачем було здійснено перевірку заявленого до митного оформлення товару та проведено його огляд, який оформлено актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобі, ручної поклажі та багажу від 15.07.2020р. (а.с.47). За результатом проведеного огляду відповідачем складено рішення про визначення коду товару від 16.07.2020р. № КТ-UA -2020 згідно якого код товару отриманого позивачем змінено на (а.с.41). Згідно вказаного рішення товар за кодом містить наступний опис: приймальна апаратура для радіомовлення системи HV-SK570BT speaker, HV-SK101BT speaker - призначені для відтворення звуку, поєднані в одному корпусі із звуковідтворювальною апаратурою. Акустичні портативні системи HV-SK570BT speaker, HV-SK101BT speaker здатні працювати без зовнішнього джерела електроживлення, містить вмонтований гучномовець, приймальну апаратуру для радіомовлення FM-приймач, інтерфейс передачі даних USB, mikroSD рідер з TF карти, BLUETOOTH, ФГЧ. Портативні системи HV-SK570BT speaker, HV-SK101BT speaker не відтворюють аудіо з лазерних дисків та касет. Не погодившись з рішенням відповідача про визначення коду товару позивач, окрім іншого, зазначає, що 20.01.2020р. на підставі митної декларації №UA110280/2020/000436 (а.с.13,14) та 11.06.2020р. на підставі митної декларації № UA110280/2020/005765 (а.с.15) ним здійснювалось митне оформлення цього ж товару за кодом УКТЗЕД і при цьому у відповідача не виникало сумнів щодо правильності визначення коду товару.

Вказані обставини стали підставою для звернення до суду з даним позов.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірність прийняття рішення про визначення коду товару від 16.07.2020 № КТ-UA -2020.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на такі підстави.

Згідно зі статтею 67 Митного кодексу України, Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десяти знакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Частиною 1 статті 69 Митного кодексу України визначено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. (частина 2 статті 69 Митного кодексу України). У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари (частина 4 статті 69 Митного кодексу України).

Згідно з пунктами 1-3 розділу ІІІ Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №650 від 30.05.2012, декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу. Посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками. Рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.

Так, відповідно до Основних правил інтерпретації УКТЗЕД Митного тарифу України класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Пунктом 2 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428, встановлено, що пояснення до УКТЗЕД розробляються та затверджуються Держмитслужбою з урахуванням змін, які вносяться Всесвітньою митною організацією до пояснень до Гармонізованої системи та Європейським Союзом до пояснень до Комбінованої номенклатури. У разі потреби Держмитслужба розробляє пояснення до кодів товарів, що деталізовані на національному рівні.

Відповідно до Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності до товарних груп 84-85 Розділу XVI УКТЗЕД, затверджених наказом Державної митної служби від 14.07.2020р. №256, встановлено, що (група 8518) - 8518 - мікрофони та підставки для них; гучномовці, вмонтовані або не вмонтовані в корпус; навушники та телефони головні, об`єднані чи не об`єднані з мікрофоном, та комплекти, які складаються з мікрофона та одного гучномовця чи більше; підсилювачі звукових частот електричні; електричні звукопідсилювальні комплекти:, 85182200 - комплекти гучномовців, що вмонтовані в один корпус:, 8518 22 00 90 інші; (група 8527) - 8527 - приймальна апаратура для радіомовлення, поєднана чи не поєднана в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою або з годинником:, 852713 - інша апаратура, поєднана із звукозаписувальними чи звуковідтворювальними пристроями:, 8527 13 99 00 інша.

Таким чином, судом першої інстанції правильно вказано, що основна відмінність між вказаними товарним групами полягає в тому, що обов`язковою ознакою товарною групи 8527, є її оснащення приймальною апаратурою для радіомовлення та можливе поєднання в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою або з годинником.

Судом першої інстанції встановлено, що посадовими особами відповідача здійснювався огляд заявленого позивачем до митного оформлення товару за результатами якого складено акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобі, ручної поклажі та багажу від 15.07.2020 (а.с.47). Розділ 8.3.4. вказаного акту містить опис товару: Товар визначений для перевірки - акустичні системи мод. HAVIT HV-SK570BT та HAVIT HV-SK101BT. Товари мають індивідуальне пакування (призначене для роздрібної торгівлі) - коробки, в яких розміщено безпосередньо виріб, інструкцію, USB та 3.5 мм кабелі. На коробці наявне маркування яке відповідає заявленим відомостям щодо моделі виробу, ТМ, виробника та стислих технічних характеристик. За зовнішнім виглядом являє собою: - HV-SK570BT (ТМ HAVIT) - виріб у пластиковому корпусі якого розташовано динаміки, (розмір виробу біля 16x5x4 см), на корпусі наявні роз`єми: АUХ, ТF, USB, роз`єм для зарядного кабелю, на верхній частині розміщено кнопки регулювання гучності та керування. Будь які шкали, лазерні системи зчитування дисків, слоти для касет - на виробі відсутні, відповідно до маркування на пакуванні виріб підтримує функцію FМ радіо. - HV-SK101BT (ТМ HAVIT) виріб у пластиковому корпусі якого розташовано динамік, (розмір виробу біля 15x21x9 см) на корпусі наявні роз`єми: АUХ, ТF, USB, роз`єм для зарядного кабелю, та ручка вмикання та регулювання гучності, на верхній частині розташовано кнопки регулювання керування, підтримує FМ радіо. Будь які шкали, лазерні системи зчитування дисків, слоти для касет - на виробі відсутні.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що товар №4 (акустичні системи мод. HAVIT HV-SK570BT та HAVIT HV-SK101BT) заявлений до митного оформлення за митною декларацією № UA110280/2020/006752, слід класифікувати саме за кодом 8518 22 00 90 оскільки вказаний товар не оснащений приймальною апаратурою для радіомовлення, поєднаною чи не поєднаною в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою або з годинником. При цьому наявність функції підтримки FМ радіо, без оснащення будь-якими шкалами, які дають змогу використовувати пристрій в якості радіоприймача, не може свідчити про можливість віднесення виробу до коду УКТЗЕД 8527. Суд першої інстанції обґрунтовано врахував технічні характеристики товару HAVIT HV-SK570BT та HAVIT HV-SK101BT, які долучені до матеріалів справи та які достеменно свідчать, що вказаний товар за своїм призначенням є портативними гучномовцями, а тому мають класифікуватись за кодом УКТЗЕД 8518 (а.с.6-8).

Відповідно до статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на те, що доводи апеляційної інстанції висновки суду першої інстанції не спростовують, підстави для скасування оскарженого рішення суду, передбачені статтею 317 Кодексу адміністративного судочинства України, відсутні.

Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби - залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2020 р. в адміністративній справі №340/3144/20 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили 23 лютого 2021 р. і касаційному оскарженню не підлягає відповідно до пункту 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя А.В. Шлай

суддя О.О. Круговий

суддя Т.С. Прокопчук