Справа № 520/18487/2020
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2021-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

25 лютого 2021 року Справа № 520/18487/2020

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Сагайдака В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про скасування рішення і вимоги, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- скасувати рішення Головного управління ДПС у Харківській області № від 15.01.2020 року про застосування до ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) штрафних санкції у розмірі 550,84 грн. та нарахування пені за період з 20.10.2015 року по 18.10.2019 року v розмірі 3811,49 грн.;

- скасувати вимогу Головного управління ДПС у Харківській області від 10.07.2019 року № Ф-834-25 щодо сплати ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, штрафу, пені у розмірі 32534,67 грн., із них 27965,62 грн. недоїмки, 398,81 грн. штрафу та 4170,24 грн. пені.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що спірне рішення про застосування штрафних санкції та вимога щодо сплати боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, штрафу, пені є не обґрунтованим та противоправними у зв`язку з чим підлягають скасуванню.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду відкрито спрощене провадження.

Представником відповідача надано відзив на позовну заяву, в якому він просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази, судом встановлено наступне.

Позивач, фізична особа-підприємець ОСОБА_1 є внутрішньо перемішеною особою, що підтверджується довідкою від 28.08.2018 р. № .

З 27.01.2009 р. по 21.10.2018 р. позивач знаходився на обліку як платник податків в ДПІ у місті Красний Луч Луганської області, з 22.10.2018 - в Київській ОДПІ ГУ ДПС у Харківській області.

Відповідно до Вимоги Головного управління ДФС у Харківській області про сплату боргу (недоїмки) від 10.07.2019 року № Ф-834-25 станом па 30.06.2019 року заборгованість зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, штрафу, пені ФОП ОСОБА_1 складає 32534,67 грн., із них 27965,62 грн. сума недоїмки, 398,81 грн. штраф та 4170,24 і грн. пені.

Рішенням Головного управління ДПС у Харківській області № від 15.01.2020 року до ФОП ОСОБА_1 застосовані штрафні санкції у розмірі 550,84 грн. та нараховано пеню за період з 20.10.2015 року по 18.10.2019 року у розмірі 3811,49 грн. (0.1 % від суми недоїмки) па підставі частини 10 та пункту 2 частини 11 ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Позивач зазначив що не здійснював підприємницьку діяльність в період з 01 серпня 2014 року по 22 жовтня 2018 року, а отже відсутні підстави для нарахування недоїмки з ЄСВ а також, що перевірка позивача контролюючим органом не здійснювалась, акт перевірки не складався.

Позивач вважаючи такі дії відповідача протиправними звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, визначено Законом України від 08.07.2010 р. №24б4-VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (із змінами та доповненнями).

Єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування (п.2 ч.1 ст. 1 Закону № 2464).

Єдиний внесок для фізичних осіб - підприємців, які перебувають на загальній системі оподаткування, нараховується на суму доходу (прибутку), отриманого від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску за місяць.

Згідно частини п`ятої статті 8 Закону України № 2464 Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, єдиний внесок для всіх платників єдиного внеску (крім пільгових категорій) встановлено у розмірі 22% до визначеної ст. 7 цього Закону бази нарахування єдиного внеску.

Статтею 9 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, передбачено, що платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4. 5 та 5-і частини першої ст. 4 нього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця.

Платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати та сплачувати єдиний внесок (ст. 6 Закону № 2464).

Згідно п.4 ст. 25 Закону орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову політику і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) є виконавчим документом, а його стягнення відповідно до ст. 25 Закону здійснюють органи Державної виконавчої служби України.

Наказом Міністерства фінансів України 20 квітня 2015 року № 449 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 04 травня 2018 року № 469) затверджено Інструкцію про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, яка визначає процедуру нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування страхувальниками, визначеними Законом України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, нарахування і сплати фінансових санкцій, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів органами доходів і зборів.

Так, згідно з п. 1 розділу VI Інструкції № 449 до платників, які не виконали визначені Законом обов`язки щодо нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, застосовуються заходи впливу та стягнення.

У разі виявлення фіскальним органом своєчасно не нарахованих та або несплачених платником сум єдиного внеску такий фіскальний орган обчислює суми єдиного внеску, що зазначаються у вимозі про сплату боргу (недоїмки), та застосовує до такого платника штрафні санкції у порядку і розмірах, визначених розділом VII цієї Інструкції.

Сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені Законом, обчислена фіскальними органами у випадках, передбачених Законом, є недоїмкою.

Відповідно до пункту 3 розділу VI Інструкції № 449 органи доходів і зборів надсилають (вручають) платникам вимогу про сплату боргу (недоїмки), якщо: дані документальних перевірок свідчать про донарахування сум єдиного внеску органами доходів і зборів: платник має на кінець календарного місяця недоїмку зі сплати єдиного внеску: платник має на кінець календарного місяця борги зі сплати фінансових санкцій.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі даних інформаційної системи фіскального органу платника на суму боргу, що перевищує 10 гривень.

Вимога про сплату боргу (недоїмки), окрім загальних реквізитів, повинна містити відомості про розмір боргу, у тому числі суми недоїмки, штрафів та пені, обов`язок погасити борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк.

За вимогами пункту 4 розділу VI Інструкції № 449 вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі актів документальних перевірок, звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи органу доходів і зборів.

Аналіз змісту вищенаведених норм свідчить, що податковий орган у разі виявлення на кінець календарного місяця недоїмки зі сплати єдиного внеску, який слідує за останнім місяцем коли було сплачено єдиний внесок виносить вимогу про сплату боргу (недоїмки), яка може бути винесена протягом 10 робочих днів з дня, що настає за днем вручення платнику акта перевірки, а за наявності заперечень платника податків до акта перевірки.

Нарахування штрафу і пені за несплату або несвоєчасну сплату страхувальниками страхових внесків передбачено статтею 25 Закону України Про збір та облік єдиного внеску па загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Так, на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0.1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу (частина десята).

У відповідності до пунктів 1, 2 розділу VII Інструкції за порушення норм законодавства про єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до платників, на яких згідно із Законом покладено обов`язок нараховувати, обчислювати та сплачувати єдиний внесок, застосовуються фінансові санкції (штрафи та неня) відповідно до Закону.

Відповідно до ч.11 ст.25 Закону України Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до платників, визначених підпунктами 1 - 4 пункт1 1 розділу II цієї Інструкції, органи доходів і зборів застосовують штрафні санкції у таких розмірах: за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення у період до 01 січня 2015 року, накладається штраф у розмірі 10 відсотків своєчасно не сплачених сум: за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску па платників, які допустили зазначене порушення, починаючи з 01 січня 2015 року накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

При цьому, складається рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску за формою згідно з додатком 12 до цієї Інструкції.

Розрахунок цієї фінансової санкції здійснюється на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів.

Пункт 4 розділу VII Інструкції передбачає, що факти порушень законодавства, крім тих. що є предметом акта документальної перевірки, та тих, що зазначені у підпункті 2 пункту 2 цього розділу, посадова особа органу доходів і зборів оформляє актом довільної форми, в якому чітко викладається зміст порушення з обґрунтуванням порушених норм законодавчих актів.

Такий акт про порушення надсилається (вручається) платнику разом із рішенням про застосування штрафних санкцій.

Відповідно до пункту 5 розділу VII Інструкції на суму недоїмки платнику єдиного внеску нараховується пеня з розрахунку 0.1 відсотка на суму фактично сплаченої недоїмки за кожний день прострочення платежу.

Нарахування пені починається з першого календарного дня, що настає за днем закінчення строку внесення відповідного платежу, до дня його фактичної сплати (перерахування) включно.

Документи, які є підставою для нарахування пені: документи, що підтверджують суму єдиного внеску та строк її сплати - звіт платника щодо нарахування єдиного внеску (з додатним значенням): вимога про донараховані суми єдиного внеску за актами документальних перевірок або повідомленням-розрахунком, рішення суду, документи, що підтверджують суму та дату погашення недоїмки за єдиним внеском, - виписки з рахунків у вигляді електронного реєстру розрахункових документів, корінець прибуткового документа про приймання установою банку платежів готівкою, звіт платника щодо нарахування єдиного внеску з від`ємним значенням, відомості або довідка (витяг) з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, свідоцтво про смерть фізичної особи.

Таким чином, за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення у вказаний період, накладається штраф у розмірі 10 відсотків своєчасно не сплачених сум.

Отже уразі несплати (неперерахування) або несвоєчасної сплати (несвоєчасного перерахування) єдиного внеску на платників єдиного внеску накладається штраф, розрахунок якого здійснюється на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів, а на суму недоїмки платнику єдиного внеску нараховується пеня, при цьому факти порушень законодавства щодо несплати (неперерахування) або несвоєчасної сплати (несвоєчасного перерахування) єдиного внеску, оформлюються актом довільної форми, в якому чітко викладається зміст порушення з обґрунтуванням порушених норм законодавчих актів.

В порушення зазначених норм акт перевірки позивача відповідачем складено не було.

Вищезазначене свідчить про порушення податковим органом процедури, яка передує прийняттю рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, а саме відповідачем не винесено та не вручено акт перевірки, що у свою чергу порушило право позивача на подання заперечень щодо такого акту.

Крім того, відповідно до статті 1 Закону України "Про тимчасові заходи па період проведення антитерористичної операції" період проведення антитерористичної операції час між датою набрання чинності Указом Президента України "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України" та датою набрання чинності Указом Президента України про завершення проведення антитерористичної операції або військових дій на території України: територія проведення антитерористичної операції - територія України, на якій розташовані населені пункти, визначені у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України".

Підпунктом 8 пункту 4 статті 11 "Прикінцеві та перехідні положення" Закону Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції внесено зміни до Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", а саме підпункт б) розділ VIII "Прикінцеві та перехідні положення" доповнено пунктом 9-3 (пункт 9-4 в редакції Закону з 13.03.2015) такого змісту: 9-4. Платники єдиного внеску, визначені статтею 4 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", які перебувають на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України "Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції", де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13.04.2014 "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України" від 14.04.2014 №405/2014, звільняються від виконання своїх обов`язків, визначених частиною другою статті 6 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску па загальнообов`язкове державне соціальне страхування", на період з 14 квітня 2014 року до закінчення антитерористичної операції або військового чи надзвичайного стану.

Підставою для такого звільнення є заява платника єдиного внеску, яка подається ним до органу доходів і зборів за основним місцем обліку або за місцем його тимчасового проживання у довільній формі не пізніше тридцяти календарних днів, наступних за днем закінчення антитерористичної операції.

Відповідальність, штрафні та фінансові санкції, передбачені цим Законом за невиконання обов`язків платника єдиного внеску в період з 14.04.2014 до закінчення антитерористичної операції, до платників єдиного внеску, зазначених у цьому пункті, не застосовуються.

Недоїмка, що виникла у платників єдиного внеску, які перебувають на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України "Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції", де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13.04.2014 "Про невідкладні заходи щодо подолання антитерористичної загрози і збереження територіальної цілісності України" піл 14.04.2014 №405/2014 визначається безнадійною та підлягає списанню в порядку, передбаченому Податковим кодексом України для списання безнадійного податкового боргу.

З огляду на дію зазначеної норми позивач звільняється від відповідальності, штрафних та фінансових санкцій, передбачених Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" за невиконання обов`язків платника єдиного внеску.

Указом Президента України від 14.04.2014 №405/2014 введено в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13.04.2014 "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України" та розпочато проведення антитерористичної операції (АТО) на території Донецької і Луганської областей.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 30.10.2014 №1053-р затверджений перелік населених пунктів, на території яких здійснювалась антитерористична операція, у якому серед інших зазначені місто Красний Луч Луганської області.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 02.12.2015 №1275-р визнано такими, що втратили чинність Розпорядження Кабінету Міністрів України від 30.10.2014 №1053-р "Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція", розпорядження Кабінету Міністрів України від 05.11.2014 № 1079 "Про зупинення дії розпорядження Кабінету Міністрів України від 30.10.2014 № 1053-р" та затверджено новий перелік населених пунктів, на території яких здійснювалась антитерористична операція.

Перебування платників єдиного внеску на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, де проводилася антитерористична операція, є підставою для зупинення застосування до таких платників заходів впливу та стягнення і відповідальності за порушення Закону.

Місто Красний Луч Луганської області, на території якого була розташована ДПІ у м. Красний Луч Луганській області, входить до Переліку населених пунктів, на території яких здійснювалась антитерористична операція, що обумовлює незастосування до платників податків, які знаходяться на обліку цього контролюючого органу санкцій за несплату) і неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску.

З аналізу приписів абзацу першого статті 9-4 розділ VIII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону вбачається, що звільнення платника єдиного внеску від виконання своїх обов`язків, передбачених статтею 6 Закону пов`язується лише з необхідністю подання до податкового органу відповідної заяви не пізніше тридцяти календарних днів, наступних заднем закінчення антитерористичної операції.

Крім того, недоїмка, що виникла у платників єдиного внеску, які перебувають на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014. визнається безнадійною та підлягає списанню в порядку, передбаченому Податковим кодексом України для списання безнадійного податкового боргу».

Сертифікатом № 6300-19-0023 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 24.01.2019 року Харківської торгово-промислової палати засвідчено форс-мажорні обставини (акти тероризму на території міста Красний Луч Луганської області) та неможливість виконати фізичною-особою підприємцем ОСОБА_1 зобов`язань по сплаті ЄСВ за третій, четвертий квартали 2014 року, 2015-2017 роки, перший, другий, третій квартали 2018 року відповідно до: п. 100.4-100.5 Податкового кодексу України: Закону України "Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції"; указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13.04.2014 «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» №405 від 14.04.2014, Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 8 липня 2010 року №2464-VI; - розпорядження Кабінету Міністрів від 02.12.2015 р. № 1275-р. «Про затвердження перелік) населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, та визнання такими, що втратили чинність, деяких розпоряджень Кабінету Міністрів України»:-розпорядження Кабінету Міністрів від 07.11.2014 р. № 1085-р. «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення»:-листа Державної фіскальної служби України № 16280 6/99-99.17-02-02 від 03.08.2015 р. Інформації Антитерористичного центру при Службі безпеки України.

Позивач неодноразово звертався до Київській ОДПІ з заявою про списання боргу з ЄСВ (копії заяв від 14.12.2018 р., 25.01.2019 р., 23.08.2019 р., 13.10.2020 р., проте в порушення чинного законодавства борг не списано, шо підтверджується листом Харківської ДПС № 20063 ФОН 20-40-04-38-22 від 12.11.2020 р.

Відповідно до абз. "ж" пп. 14.1.1 І п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України від 2 грудня 2010 року N 2755-УІ. із змінами і доповненнями, безнадійна заборгованість - заборгованість, стягнення якої стало неможливим у зв`язку з дією обставин непереборної сили, стихійного лиха (форс-мажорних обставин), підтверджених у порядку, передбаченому) законодавством.

Відповідно до підпункту 101.2.4 пункту 101.2 статті 101 Податкового кодексу України списанню підлягає безнадійний податковий борг, у тому числі пеня та штрафні санкції, нараховані на такий податковий борг, що виник внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин).

Відповідно до статті 101 Податкового кодексу України та наказу Міністерства доходів і зборів України від 10.10.2013 N 577 "Про затвердження Порядку списання безнадійного податкового боргу платників податків", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31.10.2013 за N 1844/24376 (далі - Порядок N 577), документом-підставою для прийняття керівником (заступником керівника) контролюючого органу рішення про списання безнадійного податкового боргу, що виник внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин), є відповідний сертифікат (висновок) Торгово-промислової палати України, що засвідчує настання форс-мажорних обставин у податкових правовідносинах та використовується при списанні безнадійного податкового боргу відповідно до статті 101 Кодексу.

Відповідно до підпункту 4 пункту 2.1 розділу II Порядку N 577 під терміном безнадійний податковий борг" слід розуміти податковий борг платника податків, що виник унаслідок обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин).

Відповідно до пункту 4.1 розділу II Порядку N 577 у випадках, передбачених підпунктом 4 пункту 2.1 розділу II цього Порядку, платник податків звертається до органу доходів і зборів за місцем обліку безнадійного податкового боргу та або за місцем обліку такого платника з письмовою заявою, в якій зазначаються суми податків та зборів, що підлягають списанню. До заяви обов`язково додаються документи, зазначені в підпункті 4 пункту 2.1 розділу II цього Порядку, які підтверджують, що податковий борг вважається безнадійним.

Пунктом 4.2 розділу II Порядку N 577 передбачено, що за результатами розгляду документів, наданих платником податків, керівник (його заступник) органу доходів і зборів за наявності підстав приймає рішення про списання безнадійного податкового боргу, яке оформляється на бланку за формою згідно з додатком І до цього Порядку.

Враховуючи вищевикладене спірні вимога та рішення є протиправними у зв`язку з чим підлягають скасуванню, а позовні вимоги задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст. 139 КАС України

Керуючись ст. ст. 2, 6-11, 14, 77, 139, 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,61057, ) про скасування рішення і вимоги задовольнити.

Скасувати рішення Головного управління ДПС у Харківській області № від 15.01.2020 року про застосування до ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) штрафних санкції у розмірі 550,84 грн. та нарахування пені за період з 20.10.2015 року по 18.10.2019 року v розмірі 3811,49 грн.

Скасувати вимогу Головного управління ДФС у Харківській області від 10.07.2019 року № Ф-834-25 щодо сплати ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, штрафу, пені у розмірі 32534,67 грн., із них 27965,62 грн. недоїмки, 398,81 грн. штрафу та 4170,24 грн. пені.

Стягнути на користь Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,61057, ) суму сплаченого судового збору у розмірі 840,080 грн.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку, передбаченому п.п. 15.5. п. 15 ч. 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 25 лютого 2021 року.

Суддя Сагайдак В.В.