Справа № 204/940/20
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2021-03-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 березня 2021 року Справа № 204/940/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про скасування постанови, визнання протиправним та скасування припису, -
13.02.2020 року ОСОБА_1 (далі позивач) звернулась до Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (далі відповідач), в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 13.12.2019 року, виданий ОСОБА_1 .
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач не може погодитись з постановою і приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, виданими за результатами перевірки, вважає їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню з огляду на те, що перед початком реконструкції будівлі сараю по АДРЕСА_1 , позивачем до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради було подано Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Крім того, згідно п. 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Мінрегіонбуд від 06.11.2017 №289, зазначений об`єкт реконструкції не потребує видачі містобудівних умов та обмеження забудови земельної ділянки. Таким чином на момент проведення перевірки до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради були подані всі документи, необхідні для проведення реконструкції та які містили основні показники об`єкта реконструкції. За результатами позапланової перевірки контролюючим органом начебто встановлено зміни зовнішньої конфігурації об`єкта, складено протокол про адміністративне правопорушення та винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт. Позивач наголошує на тому, що змін в конфігурації об`єкта щодо його розмірів не вносилось та реконструкції проводилась виключно в межах геометричних розмірів будівлі та відповідно до вимог чинного законодавства, будівельних норм та стандартів. Розміри будівлі домальовані на фотографії невстановленою особою без зазначення якими саме вимірювальними засобами/пристроями проводились виміри під час перевірки, без посилання на факт проходження такими вимірювальними засобами/пристроями сертифікації, калібрування та відповідності їх вимогам державних стандартів. В протоколі та акті також відсутня будь яка інформація щодо вимірювальних засобів/пристроїв, процедури проведення вимірювання та взагалі факту проведення таких вимірювань. На момент проведення перевірки та винесення припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт, будь - які будівельні роботи не проводились, всі роботи вже були виконані, а в самому приписі не зазначено порядок та шляхи усунення виявлених порушень.
Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 02.03.2020 року було відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 06.05.2020 року справу за адміністративною позовною заявою ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно будівельного контролю Дніпровської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт, передано для розгляду до Дніпропетровського окружного адміністративного суду
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.06.2020 року, адміністративна справа № 204/940/20, номер провадження 253СП/160/6095/20, була розподілена головуючому судді Лозицькій І.О.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.06.2020 року було прийнято до провадження адміністративну справу та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Матеріали адміністративної справи № 204/940/20 разом із апеляційною скаргою передані на розгляд до Третього апеляційного адміністративного суду.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 20.11.2020 року у справі № 204/940/20 апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задоволено.
Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.06.2020 року у справі № 204/940/20 скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Відповідно до витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 07.12.2020 року адміністративна справа № 204/940/20 була розподілена головуючому судді Лозицькій І.О.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.12.2020 року було поновлено провадження у справі № 204/940/20.
08.12.2020 року суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Лозицька І.О. подала заяву про самовідвід.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.12.2020 р. заяву ОСОБА_2 про самовідвід задоволено.
Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.12.2020 року, адміністративна справа № 204/940/20 була розподілена головуючому судді Віхровій В.С.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.12.2020 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано час для усунення недоліків позовної заяви.
28.12.2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла заява представника позивача на виконання вимог ухвали суду від 15.12.2020 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.12.2020 року
відкрито провадження у адміністративній справі; справу №204/940/20 призначено до розгляду за правилами спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується матеріалами справи.
Частиною 2 ст. 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
У відповідності до ч.1 ст. 262 КАС України, розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
29.12.2020 року позивачем подано відповідь на відзив, в якій вказано, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення 13.12.2019 року начальник відділу державного архітектурно - будівельного контролю управління державного архітектурно - будівельного контролю Дніпровської міської ради Василевський А.В., ні спеціаліст її категорії - інспектор управління державного архітектурно - будівельного контролю Дніпровської міської ради ОСОБА_3 не роз`яснили права і обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП позивачу, що підтверджується відсутністю відмітки про ознайомлення. Таким чином, посадовими особами Управління державного архітектурно- будівельного контролю Дніпровської міської ради порушений порядок складання протоколу, що є підставою вважати результати перевірки необґрунтованими, а дії посадових осіб такими, що грубо порушують вимоги містобудівного законодавства та КУпАП. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1, 279-4 цього Кодексу. В свою чергу, позивач отримав повідомлення про час та місце розгляду справи 03.02.2020 року.
Повно та всебічно дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянкою України, що підтверджується паспортом громадянина України серії НОМЕР_1 .
01.10.2019 року позивачем подано до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).
У період з 02.12.2019 року по 13.12.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Реконструкція будівлі сараю по АДРЕСА_2 », що розташований за адресою: АДРЕСА_2 ».
За результатами перевірки складено акт від 13.12.2019 року №142.
В розділі VІІІ акту перевірки від 13.12.2019 року №142 встановлено порушення ч.1,8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме замовником будівництва ОСОБА_1 на об`єкті будівництва: «Реконструкція будівлі сараю по АДРЕСА_2 », що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , виконуються саме будівельні роботи з будівництва капітальної споруди та реконструкції сараю без належним чином відведеної земельної ділянки та документа «Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки»; дотримання вказаного документа є необхідним, так як змінена зовнішня конфігурація об`єкта, а саме сарая, який до реконструкції мав розміри 2,9 м. х 3,2 м. та висоту 2м.; після реконструкції - 4,1 м. х 3,9 м. та висоту 2,5 м., капітальна споруда має розміри: 3,7 м. х 5,5 м. та висоту 2,5 м.
В акті перевірки зроблено помітку про відмову від підписання ОСОБА_1 акта перевірки.
На підставі акта перевірки, відповідачем складено:
- протокол про адміністративне правопорушення від 13.12.2019 року, яким повідомлено позивача про розгляд справи про адміністративне правопорушення о 10 год. 30 хв. 26.12.2019 року у приміщенні управління державного архітектурно-будівельного контролю;
- припис від 13.12.2019 року з вимогою з 13.12.2019 року зупинити будівельні роботи на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_2 ; до 13.01.2020 року усунути порушення вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил.
Не погоджуючись з прийнятою постановою та приписом, позивач звернулась до суду з цим позовом.
Згідно ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 р. № 3038-VI (далі Закон № 3038-VI) (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва: «Реконструкція будівлі сараю по АДРЕСА_2 » за зверненням громадянина ОСОБА_4 від 13.11.2019 року вх. №У-4/1.
Суд зазначає, що позивачем не оскаржуються підстави призначення та проведення позапланової перевірки.
Згідно приписів ч. 2 ст. 41 Закону № 3038-VI орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону (п. 2 ч. 3 ст. 41 Закону № 3038-VI).
Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради складено протокол про адміністративне правопорушення від 13.12.2019 року.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до абз. 1 ч. 2 ст. 36 Закону № 3038-VI виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Відповідно до п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011р., повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.
Будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта (абз. 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011р.).
Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 р. затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Згідно положень абз. 2 п. 1 Порядку № 553 під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 Прикінцеві положення Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (п. 5 Порядку № 553).
Відповідно до п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
При цьому вказаний пункт Порядку № 553 також визначає перелік підстав для проведення позапланової перевірки, серед яких, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Зміст наведених норм права свідчить про те, що позапланова перевірка може бути проведена виключно у разі наявності підстав, визначених у п.7 Порядку № 553, про що повинно бути зазначено у направленні для її проведення.
Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені у п.11 Порядку № 553 та кореспондуються з положеннями ст. 41 Закону № 3038-VI.
Так, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:
1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;
2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;
3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:
а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;
б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;
4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;
5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;
6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;
7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;
8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;
9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;
10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо - та відеотехніки;
11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (ч.3 ст. 41 Закону № 3038-VI).
За правилами ч. 7 ст. 41 Закону № 3038-VI постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.
За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.п. 16, 17 Порядку № 553).
Згідно ч.ч. 6, 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» в останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Згідно п. 18 Порядку № 553 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Судом встановлено, що в акті перевірки вказано, що позивач відмовилась від підписання акту перевірки, про що зроблено запис в акті перевірки від 13.12.2019 року.
Позивач зазначає, що акт перевірки було складено без її присутності та їй на підпис не надавався.
Судом встановлено, що відповідачем не надано до суду доказів надання позивачу копії акта перевірки, чим порушено процедуру здійснення державного контролю та порушення визначених цією процедурою прав позивача при здійсненні перевірки.
Так, згідно п. 21 Порядку № 553, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Складені документи за результатами проведення вищевказаної перевірки направлялися позивачеві засобами поштового зв`язку, про що свідчать розрахункові документи про направлення поштових відправлень, а саме чек «Дніпр. Дир. АТ «Укрпошта» від 13.12.2019 року до списку № 5953 згруповані відправлень листів рекомендованих.
Слід зазначити, що в протоколах про правопорушення в сфері містобудівної діяльності зазначаються місце, дата та час розгляду справи за правопорушення містобудівної діяльності.
26.12.2019 року у зв`язку з виробничою необхідністю розгляд адміністративної справи відносно ОСОБА_1 , розгляд справи було перенесено на 09.01.2020 року. Про наступну дату розгляду адміністративної справи позивач була повідомлена 26.12.2019 року вих. № 9/1-500 засобами поштового зв`язку, про що свідчать рекомендовані документи про направлення поштових відправлень, а саме чек «Дніпр. Дир. АТ «Укрпошта» від 27.12.2019 року до списку № 8437 згрупованих поштових відправлень рекомендованих.
Відповідно до ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.
Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Таким чином, відповідачем порушено право позивача, передбачене ст. 268 КУпАП, бути присутньою під час розгляду справи про адміністративне правопорушення. На момент розгляду справи та прийняття постанови №02А/090120 від 09.01.2020 року у відповідача була відсутня інформація стосовно належного сповіщення ОСОБА_1 про місце і час розгляду справи, оскільки відповідне повідомлення отримане позивачем лише 03.02.2020 року.
Таким чином, судом встановлено порушення відповідачем процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення та прийняття постанови №02А/090120 від 09.01.2020 року.
Права та обов`язки суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль зазначені п.п. 13, 14 Порядку № 553.
Зокрема, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Проаналізувавши положення ст. 41 Закону № 3038-VI та Порядку № 553, суд дійшов висновку, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватись лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт. Тобто за загальним правилом такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва.
Виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва у зв`язку з чим, такі перевірки можуть стосуватися й збудованого об`єкту.
Аналогічну правову позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 р. у справі №465/1461/16-а.
Відповідно до ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури, додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, місцевих правил забудови населених пунктів, вимог вихідних даних, здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.
Згідно п.2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 р., будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту; підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.
Відповідно до ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення» затвердженого Наказом Державного комітету України з будівництва та архітектури №80 від 18 травня 2005 року нежитлове приміщення - приміщення в структурі житлового будинку, що не відноситься до житлового фонду. Є самостійним об`єктом цивільно-правових відносин.
Згідно п.3.2.3 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №115 від 05 травня 2016 року будівельні роботи - процес зведення нових, реконструкція, капітальний ремонт, технічне переоснащення об`єктів будівництва.
Відповідно до п.8.3 ДБН А.3.1-5:2016 під час будівництва здійснюється державний та виробничий контроль, авторський та технічний нагляд.
Відповідно до п.3.2 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №163 від 04 червня 2014 року будівництво - нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва.
Згідно п.3.12 ДБН А.2.2-3-2014 об`єкт будівництва - будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси або їх частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.
Відповідно до п.4.8 ДБН А.2.2-3-2014 проектна документація має бути розроблена з урахуванням усіх документів будівельних норм та стандартів, чинних на час її передачі у виробництво.
Постановою Кабінету Міністрів України №903 від 11 липня 2007 року затверджено Порядок здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури та Порядок здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (далі Порядок №903).
Визначення механізму здійснення авторського та технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств) визначається Порядком здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №903 від 11 липня 2007 року.
Згідно п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.
Відповідно до п.6 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури у разі відмови підрядника виконати роботи з усунення виявлених відхилень генеральний проектувальник письмово повідомляє про це замовнику (забудовнику) та відповідній інспекції державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття ними заходів згідно із законодавством.
Згідно п.2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.
Відповідно до п.3 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури технічний нагляд здійснюють особи, що мають виданий відповідно до законодавства архітектурно-будівельною атестаційною комісією кваліфікаційний сертифікат.
Згідно п.1 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13 квітня 2013 року (далі Порядок №466) цей Порядок визначає механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт.
Відповідно до абз.4 п.2 Порядку №466 підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.
Згідно п.4 Порядку №466 підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, можуть виконуватися замовником після набуття права на земельну ділянку відповідного цільового призначення та подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - дозвіл).
Відповідно до п.5 Порядку №466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.
Постановою Кабінету Міністрів України №406 від 07 червня 2017 року затверджений перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію (далі Постанова №406).
Відповідно до п.1 Постанови №406 до переліку таких будівельних робіт відносяться роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).
Згідно п.8 до Постанови №406 до переліку таких будівельних робіт відноситься знесення і демонтаж будівель та споруд без подальшого будівництва, які не є підготовчими роботами, та без порушення експлуатаційної придатності інших будівель і споруд.
Відповідно до п.9 Постанови №406 до переліку таких будівельних робіт відноситься відновлення елементів благоустрою, визначених Законом України "Про благоустрій населених пунктів".
Відповідно до статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.
Право власності на самочинно збудоване нерухоме майно може бути за рішенням суду визнане за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці, що не була їй відведена для цієї мети, за умови надання земельної ділянки у встановленому порядку особі під уже збудоване нерухоме майно.
Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.
На вимогу власника (користувача) земельної ділянки суд може визнати за ним право власності на нерухоме майно, яке самочинно збудоване на ній, якщо це не порушує права інших осіб.
Особа, яка здійснила самочинне будівництво, має право на відшкодування витрат на будівництво, якщо право власності на нерухоме майно визнано за власником (користувачем) земельної ділянки, на якій воно розміщене.
У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.
Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.
Аналіз наведеної норми свідчить про те, що критеріями самочинного будівництва є: будівництво на земельній ділянці, яка не відведена для цієї мети, будівництво, здійснене без дозволу або проекту, будівництво, здійснене з порушенням норм і правил.
Під самочинним будівництвом слід розуміти як нове будівництво, так і реконструкцію, реставрацію або капітальний ремонт вже існуючих об`єктів нерухомості (ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність»).
Згідно з ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил, місцевих правил забудови населених пунктів.
Наведене з урахуванням правової позиції Верховного Суду, висловленої у постанові від 02.10.2018 р. у справі №465/1461/16-а, свідчить про те, що після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості виключається можливість віднесення такого об`єкта до самочинного в силу його узаконення.
Позивач в позовній заяві наголошує на тому, що змін в конфігурації об`єкта щодо її розмірів не вносилось та реконструкції проводилась виключно в межах геометричних розмірів будівлі та відповідно до вимог чинного законодавства, будівельних норм та стандартів.
За результатами виконаних будівельних робіт вказаний об`єкт будівництва введений в експлуатацію та належить позивачу на праві власності, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності №199771272 від 11.02.2020 року.
Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з ч.1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
У відповідності до частини 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, які, в контексті положень частини 2 статті 72 КАС України встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно із частиною 1 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, а предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Водночас, положеннями частини 1 статті 75, частини 1 статті 76 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, а достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Суд акцентує увагу на тому, що відповідач, заперечуючи проти задоволення адміністративного позову, не надав суду належних та достатніх доказів, які б підтверджували факт зміни позивачем зовнішньої конфігурації об`єкта, що перевірявся.
Аналізуючи акт перевірки, судом встановлено, що єдиним доказом зміни розмірів об`єкта реконструкції за адресою: АДРЕСА_2 є фотографії, які не можна ідентифікувати за адресою, місцем розташування, приналежністю до певного власника та встановити розміри.
На фотографіях, зокрема, не зафіксовано процедури проведення вимірювання розмірів будівлі уповноваженими особами контролюючого органу та взагалі вістуні будь-які вимірювальні засоби/пристрої.
Розміри будівлі на фотографії зроблені невстановленою особою без зазначення якими саме вимірювальними засобами/пристроями проводились виміри під час перевірки, без посилання на факт проходження такими вимірювальними засобами/пристроями сертифікації, калібрування та відповідності їх вимогам державних стандартів.
В протоколі та акті також відсутня будь-яка інформація щодо вимірювальних засобів/пристроїв, процедури проведення вимірювання та взагалі факту проведення таких вимірювань.
Посадовими особами управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради не вказано, на підставі яких доказів перевіряючі зробили такий висновок, що відображений в акті перевірки і в подальшому вказаний у протоколі про адміністративне правопорушення та у постанові про накладення адміністративного стягнення.
З наданих до суду фотографій будівлі в суду відсутня можливість встановити та перевірити розміри та територіальне розташування вказаної будівлі. Суду не надано жодних показань свідків про відповідність встановлених відповідачем розмірів фактичним розмірам зображеної будівлі.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.п. 16, 17 Порядку № 553).
На момент проведення перевірки та винесення припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт, будь - які будівельні роботи не проводились, всі роботи вже були виконані, а в самому приписі не зазначено порядок та шляхи усунення виявлених порушень.
Вимога про усунення порушення вимог чинного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил не визначає порядок та процедуру усунення виявлених порушень, з урахуванням того, що вказаний об`єкт не є самочинним будівництвом, а належить позивачу на праві власності.
Недотримання суб`єктом владних повноважень законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 04.12.2018 року у справі № 821/1173/17.
За таких обставин, судом під час розгляду справи не підтверджено висновків акту перевірки від 13.12.2019 року №143, а тому прийняті на його підставі постанова по справі про адміністративне правопорушення № 02А/090120 від 09.01.2020 року, та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 13.12.2019 року, виданий ОСОБА_1 , підлягають скасуванню.
Частиною першою статті 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
В силу приписів ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до частин першої - другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності свого рішення та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що встановлені у справі обставини підтверджують позицію позивача, покладену в основу позовних вимог, а відтак, позовна заява належить задоволенню у повному обсязі.
Решта доводів сторін висновків суду за наслідками розгляду даної справи не спростовують.
При цьому судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо.
Відповідно до ч. 1ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
На підставі ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
При зверненні до суду позивачем сплачено суду судового збору у розмірі 840,80 грн., що підтверджується квитанцією від 12.02.2020 року №178.
Отже, оскільки позовну заяву задоволено, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 840,80 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст. 9, 72-77, 90, 139, 246-247, 249, 255, 297 КАС України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 13.12.2019 року, виданий ОСОБА_1 .
В порядку розподілу судових витрат стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на користь ОСОБА_1 судові витрати з оплати судового збору у розмірі 840 грн. 80 коп.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.С. Віхрова